Fotó: Hegedüs Róbert/MTI
A nemzeti összetartozás érzésének, tudatának, élményének megerősödése a legfontosabb eredményünk az elmúlt 14 esztendőben – hangoztatta a Miniszterelnökség nemzetpolitikáért felelős államtitkára pénteken Budapesten, amikor a nemzeti ünnep alkalmából átadta a Kallós Zoltán Külhoni Magyarságért díjakat.
2024. augusztus 16., 15:272024. augusztus 16., 15:27
2024. augusztus 16., 16:102024. augusztus 16., 16:10
Potápi Árpád János kiemelte, az összetartozás, amely „nemzeti identitásunk záróköve”, a legvilágosabban az együttműködésben érhető tetten: a feladatok végrehajtásában és a sikerek megünneplésében. Úgy fogalmazott, „mi, magyarok közös teherviseléssel osztozunk a nehézségekben” és közös ünnepléssel sokszorozzuk meg örömünket. Ezt hirdetik példamutatásukkal a Kallós Zoltán erdélyi néprajzkutatóról elnevezett díjjal kitüntetett közösségépítők, közösségszervezők, politikai, kulturális vagy vallási vezetők – mondta az államtitkár.
Szólt arról, hogy a díjat – amely 2019 óta viseli Kallós Zoltán nevét és amelyet évente általában tízen vehetnek át – 2024-ben tizenhárman, hat ember és hét szervezet kapja meg. Három-három díjazott való Erdélyből, Vajdaságból és a diaszpórából – Ausztriából, Ciprusról és Svédországból –, kettő a Felvidékről, egy Kárpátaljáról és egy a Muravidékről – ismertette.
Potápi Árpád János felidézte:
E fordulat szellemisége így foglalható össze: minden magyar felelős minden magyarért.
Fotó: Hegedüs Róbert/MTI
Kallós Zoltánt idézte, aki 2004-ben még csak reményekről beszélhetett, amikor azt mondta, olyan kormányt szeretne, amelyre tekintve büszkén lehet vállalni magyarságunkat. Néhány évvel később azonban már ezt mondta: „A nehézségek ellenére nyugodt lehetek, mert most már biztosan látom, hogy
Az államtitkár hozzátette, 2010-től közösen építjük a jövőt, amely Szent István szellemi-lelki hagyatékából következik. Azt is mondta, hogy a nemzet ügye túlnyúlik Magyarország határain.
Fotó: Hegedüs Róbert/MTI
A magyarság a szülőföldjén, a Kárpát-medence országaiban és a diaszpórában is képviselteti magát, ezért
Potápi Árpád János kitért arra is, hogy valamennyi díjazott munkásságában „ott van a népies jelleg”, és mindenki ugyanazt a célt szolgálja, a magyar hazát. Ezért mi is mondhatjuk Kallós Zoltánnal együtt: van jövője a magyar népi kultúrának. A „kalákákban, az énekekben, hitünkben, közösségeinkben és gyermekeinkben ott van a jövőnk”, és az Isten, haza, család hármassága, „ami évszázadok óta meghatározza nemzetünket, ma is biztos eligazodási pontunk” – idézi az MTI Potápi Árpád Jánost.
Fotó: Hegedüs Róbert/MTI
Magyarország miniszterelnöke a külhoni magyarságért végzett áldozatos tevékenységet 1995 óta ismeri el kitüntetéssel. Az elismerés eleinte a Kisebbségekért Díj nevet viselte, és két tagozattal rendelkezett: a Hazai Kisebbségekért és a Külhoni Magyarságért Tagozattal. 2011-től a hazai nemzetiségek és a külhoni magyarok külön-külön díjban részesülnek. A Külhoni Magyarságért Díj – a Magyar Állandó Értekezlet 2018. évi ülésének javaslatára – 2019 óta a Kallós Zoltán Külhoni Magyarságért Díj nevet viseli. Évente tíz, kivételes alkalmakkor legfeljebb további öt díj adományozható a külhoni magyar közösségek érdekében végzett kiemelkedő tevékenységért. A díjjal oklevél és emlékplakett, továbbá – személyenként vagy szervezetenként – egymillió forint jutalom jár. A plakett tervezője és kivitelezője Sárpátki Zoltán Csíkrákoson élő szobrász, képzőművész.
A Maros megyei sürgősségi bizottság több intézkedést elrendelt, miután kiderült, hogy egy nyolcvanéves dicsőszentmártoni férfit nyugat-nílusi lázzal kezelnek. Az általános szúnyogirtás mellett a helyi lakosokra is hárul felelősség.
Tízezer postás indult útnak pénteken a kora reggeli órákban eljuttatni a „ régóta várt dokumentumokat” a nyugdíjasoknak.
A napokban kerül rá a második réteg aszfalt az Erdőfülét és a Kuvaszó Turisztikai Övezetet összekötő, csaknem hétkilométeres útszakaszra, ezért augusztus 20-ig forgalomkorlátozásra kell számítani a környéken.
Kicsik és nagyok egyaránt találhatnak érdekes programokat a csíkszentkirályi falunapokon, amelyet augusztus 16. és 18. között szerveznek meg.
Idén hetvenéves Balázs József gyergyóalfalvi festőművész. A születésnapja ugyan márciusban volt, de nem akkor, hanem most, Nagyboldogasszony ünnepén tartották az évfordulós kiállításának megnyitóját – nem véletlenül.
Hőségriasztás van érvényben pénteken Románia szinte teljes területén, a legnagyobb hőségre Arad, Temes, Krassó-Szörény, Mehedinţi, Dolj, Olt és Teleorman megyében lehet számítani. A hegyvidéken záporokra, zivatarokra figyelmeztetnek a meteorológusok.
Nyugalmazott pedagógus és vasúti tiszt kapta Gyimesbükkben az idei díszpolgári címeket. Gârbea Valéria és Bilibók Ágoston a kontumáci Nagyboldogasszony-napi búcsús szentmise végén vehette át a díjat.
Szentegyházán szombaton, augusztus 17-én szervezik meg a Szent István-napi ünnepséget. A huszárlaktanya udvarán koncertek, szabadtéri mozi és színvonalas kulturális műsorok várnak a résztvevőkre.
Egy épületben dolgozott, amikor áramütés érte, és életét vesztette egy szentegyházi férfi csütörtök délután – közölte érdeklődésünkre Maria Plumbu, a Hargita Megyei Rendőr-főkapitányság sajtóreferense.
Noha rendkívül melegnek tűnt, és nemcsak tűnt, hanem az is volt, mégsem az idei júliust jegyzik a legmelegebb hetedik hónapnak az országban – „csak” a második legmelegebbnek.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)