A kántori lak udvarán az idei Szent Péter és Pál apostolok ünnepén bemutatott szentmise után a madarasi kórus
Fotó: Csíkmadaras Egyházi Kórusa
Összeszokott közösség énekel Csíkmadaras Egyházi Kórusában, akik még a kórusvezetőt is meg tudják lepni egy-egy fellépés alkalmával. A harmincöt tagú énekkarnak az elhivatottság, a hit adott erőt, hogy sok éven keresztül énekükkel szolgálják az Urat.
2017. augusztus 24., 11:422017. augusztus 24., 11:42
Több évtizede működik egyházi kórus Csíkmadarason: Bálint Lajos korábbi kántor indította el a mozgalmat, ahogy megkezdte kántori tevékenységét a településen az 1970-es évek végén. Az azóta megszakítás nélkül tevékenykedő énekkarnak olyan tagjai is vannak, akik a kezdetek óta kóristák – ismertette Bálint Zsolt. A jelenlegi kántor – aki édesapja munkásságát folytatja lassan 14 éve – elmondása szerint tulajdonképpen belenőtt a kórusba, már gyermekkorától édesanyjával és testvéreivel tagja volt a helyi karnak. Megjegyezte, ennek ellenére ő maga nem készült kántornak, zenepedagógia szakon végzett Kolozsváron, a kántori képzést amellett végezte el, édesapja balesete után viszont elvállalta hivatását.
Azt is megtudtuk, hogy a mostani tagok jelentős része már a kántor gyermekkorában is a kórusban énekelt, és mostanra már azok gyermekei is csatlakoztak a csapathoz. Minden évben megpróbál a karvezető fiatalokat is bevonni, de ugyanakkor jó szívvel dolgozik az idősebbekkel is. Az évek alatt erős közösséggé formálódott 35 tagú énekkart ügyesnek tartja, amit – elmondása szerint – elsősorban édesapjának köszönhet, aki sok mindent megtanított a kóristáknak, így azokkal az alapokkal neki már könnyebb a munka. Példaként rámutatott, hogy
így csak az újaknak kell megtanítani azokat.
Tevékenységükkel kapcsolatban Bálint Zsolt elmondta, év elején rendszerint pihenőt tartanak, a nagyböjt kezdete előtt egy hónappal látnak munkához. A húsvéti időszakra való készülődés alatt szükség szerint heti két-háromszor tartanak próbákat. Azt követően a húsvét utáni szombatra készülnek, akkor tartják ugyanis a Felcsíki Egyházi Kórustalálkozókat, ami után heti egyszer találkoznak egészen a Szent Péter és Pál búcsúig, amely előtt egy hónappal heti kettőre növelik a gyakorlások száma. A búcsú után, ha van valamilyen rendkívüli esemény, akkor továbbra is tartják a heti egyszeri próbákat, ha nem, akkor viszont nyári szünetet tartanak. Karácsony előtt a kórus fiatalabb tagjaival készülnek az ünnepre, akik a pásztorjáték alatt és után is énekelnek.
Az említett alkalmak mellett énekeltek már egy csíkszeredai kórusversenyen, magyarországi településeken, világi énekekkel pedig korábban részt vettek a helyi március 15-ei ünnepségeken. Emellett
Az éneklés mellett a csapatépítésre is figyelnek: évente tartanak egy úgynevezett szezonzárót, amikor az erdőre kirándulnak, persze ilyenkor is nótázgatnak – avatott be a kántor. Megjegyezte, szerinte úgy kovácsolódik össze a kórustagok hangja, ha minél többet énekelnek együtt – ilyen szempontból is fontosak ezek az alkalmak.
Volt már rá példa, hogy gyermekkórussal közösen vagy hangszeres kísérettel énekelt a kórus. Pár helyi zenész ugyanis szívesen segít a kórusvezetőnek, átírnak egy-egy darabot, amelyeket így nagyobb ünnepeken zongora, hegedű, esetleg gitárkísérettel adhatnak elő – ismertette a szakember. Azt is kifejtette, hogy támogatást munkájukhoz a helyi plébániától kapnak – így vásároltak mappákat, a plébános segítségével vesznek részt a kórustalálkozókon, sőt a kirándulásaikhoz is hozzájárul rendszerint. Fellépőruhaként pedig székely ruhát öltenek magukra, ezen nem akarnak változtatni a következőkben sem.
Csíkmadaras Egyházi Kórusa 1999-ben. Közülük többen még ma is énekelnek a jelenlegi énekkarban. Archív
Fotó: Tankó Molnár Mária
Bálint Zsolt meglátása szerint, az elhivatottság, a hit adhatott erőt a kóristáknak, hogy évekig kitartottak az éneklés mellett. Hiszen
Ugyanakkor az is hozzájárulhat a kitartásukhoz, hogy látják, szép, amit csinálnak, és törekednek mindig jobbak lenni – vélekedett. Meghatározó élményként a kántor elmondta, a kórustagok gyakorta elevenítik fel az édesapjával tett kirándulásokat, az azokhoz kapcsolódó történeteket. Számára pedig legutóbb az idei kórustalálkozón okoztak kellemes meglepetést a kóristák, ahol a vártnál jobban teljesítettek.
Az énekkar tagjai
Petres Zsuzsanna, Fazakas Mónika, Antal Anita, Antal Blanka, Antal Erika, Antal Erzsébet, Fazakas Dalma, Miklós Ibolya, Pál Apolka, Bíró Rozália, Hajdú Erzsébet, Dombi Tamás, Sándor Mónika, Kajtár Melinda, Bálint Anikó, János Erzsébet, Petres Mónika, Simon Júlia, Fazakas Enikő, Bálint Éva, Antal Piroska, Antal Emőke, Bíró Ibolya, Ambrus Ágnes, Bálint Erzsébet, Péter Zalán, Péter László, Antal István, Petres Tibor, Imre László, Imre Szilárd, György Alfréd, Antal József, Bálint Loránd, Petres Lajos Tamás.
Súlyos autóbaleset történt a Maros megyei Kenden vasárnap délután fél kettő körül, a helyszínre mentőhelikoptert is riasztottak.
Nyolcvan évvel ezelőtti eseményekre emlékeztek szombaton a gyimesbükki Bilibók-tetőn. Az ezeréves határnál 1944. szeptember 1-jén a 4. Székely Határőrezred csapata visszafoglalta az oroszoktól a Keleti-Kárpátok egyik stratégiai magaslati pontját.
Rövid idő alatt több hozzászólás is megjelent a román tengerparti ítéletidőről szóló hírképünk alatt, olvasóink arról írtak, milyennek látták a vihart, hogyan sikerült hazajutniuk, és természetesen egymás felől érdeklődtek.
A csillagászati nyár utolsó nagy székelyföldi fesztiválján, a sepsiszentgyörgyi Tabakón is jelen volt a Rádió GaGa csapata a már jól ismert guruló stúdiójával, a Duma Dubával.
Egy általánosan ismert gyermekmondóka szerint a három ember végű hónap közül a „szeptember szép ember, november csúf ember, december rossz ember.”
Nyakrándító becsapódások, gépet, pilótát megdolgozó pálya, adrenalinbombával járó tetőn landolás, remekül szórakozó közönség – videón mutatjuk az augusztus utolsó napján szervezett 2024-es csíkszentkirályi roncsderbit.
Jókora ütközések, a roncsok rommá törése, hatalmas borulások – Csíkszék leglátványosabb autós közönségszórakoztató rendezvénye, a csíkszentkirályi roncsderbi ötödik kiadásán mindenből jutott bőven szombaton. Idén új bajnokot avattak.
Nem kerülte el a beharangozott viharos időjárás a Fekete-tenger romániai partszakaszát, számos helyre riasztották a Konstanca megyei tűzoltókat menteni, valamint az ítéletidő utáni károk elhárítására. Székelyföldiek is posztoltak a tengeri körülményekről.
Talán nem túlzás azt állítani, hogy a Farkaslaki Szenes Napok fesztivállá nőtte ki magát: az egykor egy zöldággal díszített kis sátorral és kisméretű színpaddal életre hívott esemény mára rendszeresen húszezer körüli látogatót vonz.
Olyan hely a Vásárhelyi Forgatag, ahol már tizenegyedik alkalommal találkozik a város magyarsága, és ahol érzi: tartozik valahová.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)