A madéfalvi egyházi énekkar az idei Felcsíki Egyházi Kórustalálkozón. Forrás: Madéfalva Egyházi Kórusa
Hatvankét esztendeje működik egyházi énekkar Madéfalván, a jelenlegi kórustagok közül többen még akkor csatlakoztak a karhoz. A kántor szerint amiatt tartottak ki évtizedekig, mert Istennek énekelnek, s azt szívből teszik.
2017. szeptember 23., 11:272017. szeptember 23., 11:27
Bíró László madéfalvi kántor érdeklődésünkre elmondta, a helyi kórust 1955-ben alapította Kőszegi János – az az énekkar egészen 1978-ig működött, amíg Kőszegi a településen szolgált. Az őt követő, öt évig Madéfalván szolgáló Olteán György ideje alatt is működött a helyi kar, amelyet 1983-tól Bíró László vezet.
Kezdetben a település nevét viselte az énekkar, majd amikor 2001-ben Madéfalva szervezte a Felcsíki Egyházi Kórustalálkozót, felvették a Sursum Corda (Emeljük föl szívünket) elnevezést. Azért döntöttek e név mellett, mivel Madéfalva templomát Jézus Szíve tiszteletére szentelték fel – ismertette.
A kórus minden nagyobb egyházi ünnepen énekel – karácsonykor, húsvétkor, pünkösdkor, templombúcsún. Vannak évek, mikor mindezek mellett további eseményeket is szebbé tesznek énekükkel, idén ilyen volt a bérmálás és a templomszentelés. Ugyanakkor
– avatott be Bíró László. Megjegyezte továbbá, hogy a gyakorlás mellett rendszerint szakítanak időt közös kirándulásokra is, mostanra egy összeszokott baráti társasággá vált a csapat.
Az énekpróbákat mindeddig szeptembertől Jézus Szíve-búcsúig tartották, de mivel idén Szent Anna tiszteletére új templomot szenteltek fel a településen, így ezt követően a próbák június helyett július végéig tartanak majd, hogy az utóbbi templom ünnepére is felkészülhessenek. Az említett időszakban a hét elején szólampróbákon, péntekenként pedig összpróbán gyakorolnak a kóristák – részletezte a kántor. Hozzátette azt is, hogy
Kérdésünkre, hogy mi a titka annak, hogy egyesek több mint fél évszázada kitartanak a kóruséneklés mellett, a karvezető egyszerűen csak annyit válaszolt, hogy Istennek énekelnek, s azt szívből teszik. Aztán kifejtette azt is, hogy nincs miből, de nem is lehetne meghonorálni azt a munkát, amit az énekesek befektetnek a kórusba, s ezt részükről csak úgy lehet hosszú ideig megtenni, ha nem külső hatásra, hanem belső indíttatásból szolgálnak. Ugyanakkor azt sem tagadta, hogy a fiatalokat nehezebb bevonni, mivel számukra izgalmasabbak a modern technológia vívmányai, de amint ráéreznek a kóruséneklés ízére, ők is örömmel vesznek részt a közös munkában.
A kórus legfőbb támogatója a helyi plébánia, amely nemcsak a kórustalálkozókra való utazásban, hanem a kar kirándulásainak megszervezésében is segít. Emellett a kották sokszorosításában a helyi önkormányzat és iskola nyújt segítséget az énekkarnak – ismertette a kántor. Mint mondta,
Emlékezetes történetükként azt az esetet mesélte el a karvezető, hogy egy korábbi plébános, aki nagyon muzikális volt – sokat segített az énekkarnak is –, egy próba alkalmával, amikor a fiatal fiúk nem figyeltek kellőképp az éneklésre, a kezében levő könyvvel közéjük csapott. S emiatt még napjainkban is felhívják egymás figyelmét az énekesek, amikor társaik nem figyelnek, hogy vigyázzanak, mert repül a könyv feléjük. Emellett az sem ritka, hogy egy-egy vicc is elhangzik a próbákon.
Az énekkar tagjai
Baliga Kovács Krisztina, Bíró Erzsébet, Blága Lilla Dorottya, Boldizsár Mihály, Boldizsár Noémi, Császár Bálint, Császár Gábor, Ferencz Attila, György Viola, György Zoltán, János Zsolt, Kósa József, Ladó Anita, Ladó Ágota, Ladó Zita, László Magdolna, László Renáta, Miklós Ibolya, Miklós Tímea, Olti Erika, Regián, Melinda, Regián Réka Kata, Szabó Árpád, Szentes Erzsébet, Szentes Piroska, Sárossy Zsolt, Sárossy Anna Gyopárka, Szőcs Szilveszter, Tamás András, Ványolós András, Ványolós Orsolya.
Egy általánosan ismert gyermekmondóka szerint a három ember végű hónap közül a „szeptember szép ember, november csúf ember, december rossz ember.”
Nyakrándító becsapódások, gépet, pilótát megdolgozó pálya, adrenalinbombával járó tetőn landolás, remekül szórakozó közönség – videón mutatjuk az augusztus utolsó napján szervezett 2024-es csíkszentkirályi roncsderbit.
Jókora ütközések, a roncsok rommá törése, hatalmas borulások – Csíkszék leglátványosabb autós közönségszórakoztató rendezvénye, a csíkszentkirályi roncsderbi ötödik kiadásán mindenből jutott bőven szombaton. Idén új bajnokot avattak.
Nem kerülte el a beharangozott viharos időjárás a Fekete-tenger romániai partszakaszát, számos helyre riasztották a Konstanca megyei tűzoltókat menteni, valamint az ítéletidő utáni károk elhárítására. Székelyföldiek is posztoltak a tengeri körülményekről.
Talán nem túlzás azt állítani, hogy a Farkaslaki Szenes Napok fesztivállá nőtte ki magát: az egykor egy zöldággal díszített kis sátorral és kisméretű színpaddal életre hívott esemény mára rendszeresen húszezer körüli látogatót vonz.
Olyan hely a Vásárhelyi Forgatag, ahol már tizenegyedik alkalommal találkozik a város magyarsága, és ahol érzi: tartozik valahová.
Szabadság, tánc, zene – így foglalják össze a fesztiválozók egy szóban, mit is jelent számukra a Sepsi Tabakó. Az esemény harmadik estéjéhez közeledve a fiatalok egy utolsó, pörgős estére készülődnek, hiszen a fesztivál ma éri el a csúcspontját.
Idén új köntösben fogadta a több ezres tömeget a Sepsi Tabakó: a dohánygyár helyett a Sepsi Aréna melletti területet alakították fesztiválhelyszínné.
Az informatikai rendszer karbantartási munkálatai miatt a magyar hatóságok vasárnap hajnalban 3 és 4 óra között lezárják a román–magyar határátkelőket – figyelmeztetett szombaton a bukaresti külügyminisztérium.
A városi könyvtár minden zegzuga élettel telt meg péntek este Székelyudvarhelyen, a Nyitott Könyvek Éjszakáján. A gyerekfoglalkozások mellett a felnőttek is számos program közül válogathattak az est folyamán.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)