Bartha József családja saját cserépszínében tevékenykedik gyermekkora óta
Fotó: Monumentum Egyesület
Ahhoz, hogy az ember valamit jól tudjon csinálni, érdekelnie, szeretnie kell azt – vallja Bartha József tégla- és cserépvető, aki nagyapjától és édesapjától tanulta el a mesterség csínját-bínját, beleszületett a szakmába. Bár eleinte csak Székelyföldön ismerték családja munkásságát, mára több európai országban található műemléket és templomot is általa készített nagybaconi cserép fed. A kézműves beavatta lapunkat a részletekbe.
2023. december 17., 09:142023. december 17., 09:14
Nagybaconban évszázados múltja van a kézműves cserép- és téglakészítésnek. József a felmenőitől tudja, hogy a faluból többen foglalkoztak vetéssel és égetéssel, sokaknak ez jelentette a megélhetést. Aki tehette, otthoni cserépszínében dolgozott, másoknak távolabbra kellett utazniuk, ahol biztosították számukra a szükséges feltételeket.
Így már akkor elvitték Nagybacon hírét a környékbeli megyék településeire, legtöbben Kézdivásárhelyen, Gyergyóban és Szebenben próbálták megkeresni a kenyerüket. Azóta jóval kevesebb cserépvető maradt a faluban, egészen pontosan három, egyik közülük József.
Gyermekkorában a tettvágy jellemezte, bár az iskolai tanulásra nehezen vette rá magát, szívesen szegődött édesapjához és leste el a cserépvetés titkait.
– vallja Bartha József, aki nem csak tovább vitte az örökséget, de gazdagította is azt, hogy amikor a következő nemzedékre kerül a sor, a legjobb tudása szerint taníthasson.
„Vannak leíratlan törvények, amelyeket nagyapám tanított, ezeket mai napig betartom” – mesélte József, aki csak tízéves volt, amikor 1992-ben eltemették a nagyszülőt, de mai napig emlékszik olyan technikákra, tanácsokra, amelyek hozzájárultak ahhoz, hogy tökéletesen tudja fűteni a katlant, nagy pontossággal formázza meg a nyersanyagot, és hogy merjen különleges méretekkel és formákkal kísérletezni.
A József által készített cserepek élettartama jóval meghaladja a száz évet
Fotó: Bartha József
1992-ben, amikor nagyapja elhunyt, az addig iparban dolgozó édesapja vette át a vállalkozást, további nyolc éven keresztül vetett cserepet a családi hagyomány részeként. József 18 éves volt, amikor édesapja is elment, ekkor maradt rá és fiútestvérére, valamint nővérére az örökség. 2016-ig így a három testvér együtt folytatta a munkát, akkor azonban József bátyja is elhunyt, így egyedüli férfiként rá, és az időnként besegítő nővérére maradt a munka.
A sikert a minőségi munkának tudja be, hiszen József addig javítgat egy-egy terméket, amíg az a megrendelő számára tökéletes nem lesz, legyen az tégla vagy cserép. „Mi mindig arra törekedtünk, hogy amit csinálunk, azt ne mennyiségben, hanem minőségben mérjük.
– fogalmazott a kézműves.
Minden szakmának megvan a szépsége, de a nehézsége is, ez alól pedig a tégla- és cserépvetés sem képez kivételt. „A legnagyobb probléma az, hogy nincs elegendő munkaerő. Mindenki a kényelmesebb és magasabb fizetést keresi, és
– mesélte József, aki szerint nem könnyű segítségre találni. Hozzátette, próbál munkagépek segítségével könnyíteni azokon a folyamatokon, amelyeken lehet, de javarészt a hagyományos technikákkal dolgozik, máshogy nem lenne kézműves a kézműves cserép.
A nagybaconi cseréppel födött székelyudvarhelyi belvárosi református templom
Fotó: Bartha József
Szezonális szakma lévén minden évben meg kell várni a tavaszal érkező meleget, kihasználni a nyarat, és késő őszig dolgozni, ameddig az időjárás is engedi. Éppen ezért Józsefnek nincs állandó csapata, mindig annyian dolgoznak, amilyen mértékű megrendelést kell teljesíteniük éppen. A minőségi tetőcserép elkészítéséhez pedig nagyon hosszú és körülményes út vezet a kézműves szerint.
– magyarázta.
Az első és legfontosabb a megfelelő nyersanyag biztosítása, ezt minden ősszel kibányásszák a környékbeli agyaglelőhelyekről. Később ezt összekeverik vízzel, majd szárítani teszik. József állítja, hogy már itt is sok tényező közrejátszhat, ami befolyásolja a végeredményt, hiszen a megmunkált anyag annak zsírosságától függően összezsugorodhat, felhomorodhat.
Amikor tökéletesen száraz lesz, és ez lehet 3–4 hét is, akkor beteszik a katlanba. József elmondása szerint 2–3 nap, amíg megraknak egy kemencét, az égetés egy hétig tart, éjjel is, nappal is. Úgy változik a munkafolyamat és a végeredmény, éppen mint az időjárás, méghozzá szó szerint, hiszen az égetésnél a szélmozgás is döntő lehet. Túltüzelésnél a cserép összezsugorodik, gyenge tűznél fel sem nő.
– tette hozzá mosolyogva József, aki azt mondta, mindaddig fog cserepet vetni, amíg ahhoz megfelelő egészséggel és erővel rendelkezik.
Nincs két teljesen egyforma, ugyanolyan színárnyalatú kézműves tetőcserép, és József szerint éppen ebben rejlik a munkája különlegessége. Egyrészt nem gépesítette a munkafolyamatot túlságosan, másrészt rendkívül nagy hangsúlyt fektetett a minőségre, hiszen az elmúlt 23 év alatt egyetlen negatív visszajelzést sem kapott, márpedig jelentős mennyiségű cserepet sikerült elkészítenie a családnak az évek folyamán.
József elmondása szerint a 2000-es évek elején évente 45 ezer terméket tudtak előállítani, 2005 és 2010 között már évente 55 ezer cserepet vállaltak be. Ezután elkezdtek terjeszkedni, évente több mint 100 ezer cserepet is készítettek egészen 2020-ig, amikor elfogyott a munkaerő és kénytelenek voltak lejjebb hagyni az előállítással.
József elmesélte, hogy már nagyapja munkái is Székelyföld-szerte híresek voltak, szállítottak Csíkszékre, Udvarhelyszékre és Brassóba is, és így volt ez ’92 után is, amikor édesapja vette át a vállalkozást. „Nem volt rá túl nagy kereslet, de meg lehetett élni belőle úgy is, hogy nem mi voltunk Nagybaconban az egyedüliek, akik cserépvetéssel foglalkoztak” – részletezte.
A szászapátfalvai cserépszín többek között a jelenlegi brit király, III. Károly támogatásával épült meg
Fotó: Monumentum Egyesület
2000-től azonban egyre több kapu nyílt meg, a kézműves szerint a változás a Csíki Műemlékvédelmi Egyesülettel való együttműködésnek tudható be, amikor az énlaki műemlék templom felújításához hívták segítségül a Bartha családot. Innentől fogva egyre gyarapodtak a megkeresések, a környékbeli megyék magánházait, templomait, műemléképületeit javították fel.
2013-ban került kapcsolatba a nagyszebeni székhelyű Monumentum Egyesülettel, akiknek köszönhetően Maros, Szeben, Kolozs, Fehér megyei templomok és műemlék-épületek tetőzetén is dolgozhatott.
Az egyesületnek köszönhetően Szászapátfalván is létrejött egy cserépszín, így 2014-től már párhuzamosan két helyen is cserépvetésbe fogott a nagybaconi kézműves, a két szín között ingázva több mint 100 ezer terméket állítottak elő évente. Ezenkívül Bukarestből, Besztercéről és Déváról is érkeztek megkeresések.
Később Svájcból, Magyarországról is érkezett hozzájuk kérés múzeumok és templomok tetőzetének helyreállítására.
Emellett itthoni megrendelőiket sem hagyták cserben, a nagyobb hangvételű megbízások mellett a helybéliek kéréseit is igyekeztek teljesíteni, évente 5–10 ezer cserepet gyártottak le.
Kolozsváron a Babeș–Bolyai Tudományegyetem egy épületét is nagybaconi kézműves cserép fedi. „Az eredeti tetőzetnek és cserépnek volt egy mérete, amit annak idején elkészítettek, de a felújításkor sehol sem kaptak olyan céget, akik ezeket tudták volna pótolni. Mindössze 20–30 ezer cserépre volt szükségük, így hozzánk fordultak, és mi a minta alapján le tudtuk másolni az eredetit” – mesélte József.
Csinált már hegyes és kerek végűt, apáca- és fecskefarkú cserepet, nemrégiben viszont új megkeresésben talált kihívásra:
A Monumentum Egyesület megkeresése révén így az elmúlt időkben olyan cserepek készítésével kísérletezett, amelyekkel még soha nem próbálkozott sem ő, sem más az elmúlt harminc évben Romániában, és ez is egy olyan meglepetés, ami motiválja őt a folytatásra.
„Jelenleg ezeket bevizsgálják, meghatározzák a cserép élethosszát és garanciáját is” – mesélte a kézműves, aki úgy érzi, jól sikerültek a termékek, és ha ez beigazolódik, szeretné folytatni a mázas cserepek készítését, ugyanis ezeket előkészíthetik nyáron és elér télen befejezniük.
Az elmúlt harminc évben József az első, aki zománcos kupásokat készített
Fotó: Monumentum Egyesület
Arra a kérdésre, hogy szeretne-e bővíteni az általa nyújtott szolgáltatásokon, nemleges választ adott. „Most elértük az évi százezer cserepet. Még olyan 3–4 évig bírom a megterhelést, ami szükséges a munkához, de utána nekem elég lesz a 80, a 60 ezer cserép is, fokozatosan csökkenve” – mesélte József, akit
„Fontos és szükséges a pénz, ebből élünk, mindenki azért dolgozik, hogy pénze legyen belőle. De ahhoz, hogy az általunk kínált minőség ne hagyjon alább, ennél nagyobb mennyiségben nem tudnánk terméket előállítani” – részletezte és hozzátette, hogy időtálló, száz évnél is hosszabb élettartamú cserepeket készít, ez pedig precíz és időigényes munkát igényel.
Józsefnek két lánya van, akik még kicsik, így nem dolgoznak, viszont két unokaöccse már besegít a munkában. A család összetartása és a tapasztalatok átadása révén mindannyian részt vesznek a tevékenységben, így a kézműves a gyermekeinek is át szeretné adni majd a tudást, amit az évek során halmozott fel. Ami viszont ennél is fontosabb szerinte, az az önállóságra való tanítás, hogy bárhova is sodorja őket az élet, maradjanak erősek és önfenntartók.
Elsötétedtek és elhalkultak az előadósátrak, de annál színesebb és zajosabb volt a forgatag szombat este Tusványoson. A nagyszínpadon elsőként a 4S Street alapozta meg a hangulatot, majd a Kowalsky meg a Vega csapott felejthetetlen bulit.
Talán nem túlzás kijelenteni, hogy a 33. Tusványos legszámottevőbb újítása a korábbi évekhez képest az újratölthető re-poharak bevezetése volt. Jelentősen csökkent a műanyaghulladék mennyisége a tábor területén.
Élmények, amelyekért érdemes eljönni és visszatérni – főként ezek miatt érkeztek a fiatalok Székelyföld minden szegletéből keddtől vasárnapig Tusványosra. Családias hangulat, sok ismerős – jellemezték a rendezvényt.
A feltehetően ráfutásos baleset július 26-án történt Galócás és Salamás között, a baleset körülményei egyelőre tisztázatlanok. A balesetben érintett motoros kórházi ellátásra szorult.
Négy autó is érintett abban a karambolban, mely szombat délután a Maros megyei Makfalván következett be. A helyszínre a szovátai tűzoltóság és megyei mentőszolgálat is kivonult.
A beresztelki rendőrök a szászrégeni bíróság által kirendelt ügyészek segítségével a napokban kiskorú elleni erőszak ügyében folytattak vizsgálatokat: a gyanúsított egy 37 éves férfi, aki egy 12 éves lánnyal többször is szexuális kapcsolatot létesített.
Négy személy sérülésével járó közúti baleset történt szombaton Marosbogáton.
Orbán Viktor, Magyarország miniszterelnöke hagyományos tusványosi beszédében, szombaton, a miniszterelnök pontokba szedve tárta nagyszámú hallgatósága elé „a pőre és brutális valóságot”.
Parajdtól Székelyudvarhelyen át Csíkszentsimonig többen üdvözletüket küldték Orbán Viktor miniszterelnöknek, aki a 33. Bálványosi Nyári Szabadegyetem és Diáktábor nagyszínpadán Tőkés Lászlóval és Németh Zsolttal egy asztalnál tartott előadást.
Ki kell terjeszteni a magyar társadalom stabilitását szolgáló támogatási rendszert a magyarok lakta területekre az országhatáron kívülre is – jelentette ki a magyar miniszterelnök szombaton Tusványoson.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)