Honnan jöttünk, ki vagyunk? Izgalmas témát feszegetett a csíkszeredai régész
Fotó: Nagy Lilla
Jelenleg két nagy elméletet tartanak számon a székelyek eredetét illetően: az egyik szerint a székelyek eredendően magyarok, a másik szerint pedig egykor más népekhez tartoztak, később csatlakoztak csak a magyarokhoz, majd elmagyarosodtak.
2024. augusztus 24., 09:052024. augusztus 24., 09:05
Zsúfolásig telt nemrégiben a csíkszeredai Mikó-vár egyik kiállítótere, de most nem egy kiállítás, hanem Botár István csíkszeredai régész A székelyek beköltözése című előadása miatt; a közönség nagy száma pedig arra enged következtetni, hogy a téma igenis foglalkoztatja a helyieket. Nem vitás, hogy
A történész szerint jelenleg két nagy elméletet tartanak számon a székelyek eredetét illetően. Az egyik elmélet szerint
Ez a két iskola birkózik egymással, mind a kettőnek vannak érvei és ellenérvei. Alapvetően két igen szélsőséges elméletről van szó, hiszen
A másik elmélet szerint pedig idegenektől származunk, a szkítáktól, mások szerint a hunoktól, az avaroktól, a kabaroktól, a bolgároktól, vagy éppen a románoktól. Tehát van ez a feloldatlan ellentmondás a történetírásban, Botár István pedig ezeket ismertette. A szakember kihangsúlyozta, hogy bármi is legyen a székelyek eredetkérdésére a válasz, egy biztos:
A felvetés abszurditását hangsúlyozva az előadó egy példát vázolt fel. „Melyik felsorolás hangzik furcsán? A székelyek, ácsok és kovácsok, vagy a székelyek, bolgárok, románok. A válasz egyértelmű, ezzel a székelység mibenlétére választ is kaptunk, a történet azonban itt nem áll le, ugyanis
Fotó: Nagy Lilla
Ahhoz, hogy az eredetkérdésre választ találjunk, elengedhetetlen az adott nép beszélt nyelvének meghatározása. Éppen erre való a nyelvtörténet, amely tudományág azzal foglalkozik, hogy egy adott nyelv állapota hova vezethető vissza, azaz miből keletkezett a ma ismert formája a nyelvünknek. Éppen egy ilyen szótörténeti jelenséggel magyarázza Keszi Tamás magyarországi nyelvész a székelyek magyar eredetét is, miszerint
Eszerint az elmélet szerint ugyanis
Hakan Aydemir török nyelvész szerint azonban a székelyek eredendően nem magyar nyelvűek, csupán hun eredetűek, csak később a mai Székelyföldön telepedtek le és magyarosodtak el.
Botár István szerint mindkét elméletnek vannak buktatói. Keszi Tamás elméletét nézve például a „józan paraszt ész” kérdőjelezi meg a felvázoltak hitelességét, ugyanis így azt feltételezhetnénk, hogy egy fél évszázad elegendő volt a „kóborlóknak” ahhoz, hogy egy külön identitást és közösségtudatot felépítsenek. „Az identitás ilyen könnyen nem alakul ki – hangsúlyozta az előadó –, nem beszélve arról, hogy az Árpád-korban már önálló népként említik a székelyeket.” Hakan Aydemir elmélete is meginog – húzta alá Botár –, ami szerint
„A székelyek nyelve mindig a magyar volt. Nincs másra bizonyítékunk” – hangsúlyozta Botár István. Az tény, hogy rengeteg törtök jövevényszót használunk, ami összezavarhatja az idegen kutatók fejét, de nem használunk többet, mint mondjuk a pozsonyi magyarok, ez pedig a magyar nyelvtörténet kérdése, nem a székelység eredettörténete.
Botár István három Árpád-kori krónikát hozott példának elbeszélő forrásként. Az egyik Anonymus 1210 körüli írása, ami szerint
Botár szerint Anonymus történetei között voltak fiktív elemek, de sosem állított valótlant, így történeti forrásként is felhasználhatjuk krónikáit. Egy másik ilyen krónika Kézai Simon 1285 körüli írása, amiből azt olvashatjuk ki, hogy
A harmadik elbeszélő forrás pedig Thuróczy Jánosé, miszerint
Bónuszként Botár megemlítette Benkő Loránd munkásságát is a témában, aki azt állította, hogy az oklevelek, helynevek és nyelvjárási adatok alapján az Árpád-kori Kárpát-medence peremvidékein, több területen azonosítottak székelyeket, így például délnyugaton Valkóban, Baranyában, Somogyban, Tolnában, nyugaton Vas és Zala vármegyében, északon Moson, Sopron és Pozsony megye területén.
Eszerint a mai székely székek nyelvjárása ezekhez a térségekhez kapcsolható: az udvarhelyi székelyek nyelvjárása valkói és baranyai kapcsolatokat mutat, a háromszéki, gyergyói és csíki őrségi nyelvjárási és helynévi kapcsolatot mutatnak, illetve a marosi székelyek őrségi és pozsonyi nyelvjárási kapcsolatokat.
Karácsonykőről hazatérő Maros és Szeben megyei tűzoltók segítettek a Bucsin-tetőn hídfőnek ütközött és térerő hiányában segítség nélkül maradt családnak.
Eltűnt egy férfi pénteken este a zetelaki víztározóban. A hatóságok nagy erőkkel kezdek a keresésébe.
Nagyszabású hangversenykörúton van jelenleg a Szentegyházi Gyermekfilharmónia. Csütörtökön Hannoverben, a St. Johannis evangélikus templomban léptek fel nagy sikerrel a filisek, pénteken már úton vannak a hollandiai Urkbe.
Új hulladékátvevő ponttal gazdagodik Csíkszereda, ennek megnyitására azonban még várni kell. Addig is utánajártunk, hogy mit kell tudni erről a létesítményről.
Két felnőttet és egy gyereket szállítottak kórházba pénteken délután, miután közúti balesetet szenvedtek a Bucsin-tetőn.
Kórházba került két nő, miután közúti balesetet szenvedtek pénteken délután Máréfalván – személygépkocsijuk egy teherautóval ütközött.
Gyógynövényismerető eseménysorozatot indít az Erdélyi Hagyományok Háza Alapítvány marosvásárhelyi székhelyén. A tanfolyam során a gyógynövényeket nem csak tudományos szemszögből, hanem a mindennapi élet teljességének részeként is bemutatják.
Időszakos vízhiányra figyelmeztetik a hargitafürdőieket, ugyanis hétfőn napközben javítási munkálatokat végeznek.
Idén szeptemberben is lesz Bikeathon.ms Marosvásárhelyen, amely egy helyi közösségi célokat szolgáló adománygyűjtő sportesemény.
2 hozzászólás![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)