A rohammentős képzés után a szebeni tűzoltóságon, kollégákkal és oktatókkal
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
A brassói Transilvania Egyetem utolsóéves erdészmérnök-hallgatója, képzett cserkészvezető, pedagógus, rohammentős, síoktató és hegyimentő, leendő hegyi idegenvezető, amatőr néptáncos, menyasszony – és még nem töltötte be 26. évét a sepsiszentgyörgyi Tímár Kincső Katalin. Jelenleg a brassói hegyimentő-közszolgálat legfiatalabb tagja, egyike az országban aktiváló öt női hegyimentőnek, és az egyetlen magyar közöttük. Karácsony előtt vele beszélgettünk.
2023. december 24., 15:312023. december 24., 15:31
Megbeszélt találkozónkra Kincső hangszerrel érkezik, innen ugyanis a Népművészeti Iskolába siet brácsázni tanulni. Ennek apropóján derül ki, hogy a néptáncot már gyermekkora óta gyakorolja, de úgy érzi, kell hozzá a hangszertudás is: ezáltal él meg valami mély kapcsolódást az ősökkel, a hagyományokkal, a magyar lelkülettel, ezáltal
Nyilvánvalóvá válik, hogy a sepsiszentgyörgyi hegyimentőnek nagyon fontos a magyarságtudata, ezért is faggatom arról, hogyan lett éppen a brassói csapat tagja, hiszen itthon, Háromszéken is van hegyimentő-közszolgálat.
Elengedhetetlen tudás egy hivatásos hegyimentőnek
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
Érzékeny pontra tapintottam, hiszen, mint kiderül, Kincső ugyan önszántából igazolt át a brassói csapathoz, de azért, mert itt nem kapott lehetőséget arra, hogy kiteljesíthesse azt a tehetséget, amit szerinte Istentől kapott, és amit az emberek megsegítésére szeretne használni.
– indokolta továbblépését.
„Egy hegyimentősnek több sportágban is profinak kell lenni, ez pedig nagyon sok edzést, felkészülést, munkát igényel – magyarázza beszélgetőpartnerem. Elsősorban tudni kell sziklát mászni, és a kötelet sem viszi fel senki előtted, neked kell rögzítened. Aztán a sízés különböző nemeit is művelni kell: a terepsízéstől az alpesi sízésig mindenben gyakorlottnak kell lenni.”
A Monte Rosa-masszívumban
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
Ezen sportágak nemcsak különböző készségeket igényelnek, hanem rendkívüli erőnlétet is, de a hegyimentő munkához is nélkülözhetetlen az állóképesség, az egészséges, terhelhető szív (mert sokszor nagy súlyt kell rohamtempóban szállítani), tehát
A még szakavatottabb mentéshez pedig elengedhetetlen az egészségügyi szakképzés is, így Kincső bevállalta az egy hónapos rohammentő-képzést is (egyelőre annak első modulját, az alapfokút), amit nemrégen fejezett be a Szeben megyei tűzoltóságnál. Elméleti és gyakorlati tudnivalókat sajátított el, hetenként vizsgázott – kitűnőre, így most már felismeri, mire van szüksége a betegnek, és stabilizálhatja állapotát.
Nem fér kétség hozzá, hogy ezen a téren is előrébb fog lépni, hiszen ambíciós voltáról tanúskodik az is, amit idén nyáron barátjával véghez vitt:
Ez azt jelenti, hogy egy hóüreget csináltak maguknak, majd a bivakzsákba beleterítettek két hálózsákot, bevették a bakancsokat is, hogy reggelig ne ázzanak el, és csak egy kis lyukon át lélegeztek.
Túravezető képzés: sílécen eresztik le a völgybe
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
A csúcshódításokra előzetesen egy évig edzettek, de miután az akklimatizáció jól sikerült, nem volt, ami megálljt parancsolt volna nekik. És ekkor valami előreláthatatlan történt (legalábbis Kincső számára): barátja, akivel sok közös szenvedély fűzi össze, eljegyezte a hegyen, tehát az ifjú hölgy menyasszonyként érkezett haza.
Képzeljünk el egy alig több, mint 50 kilós fiatal hölgyet a hegyek járatlan útjain, szikláin, magatehetetlen emberek támaszaként, hordágyat cipelve. Rá is kérdeztem, mi az ő feladata a mindennapi hegyimentői munkája során.
– feleli, de az a heti két nap, amikor az egyetemi laborórái vannak, mégis kivételt képeznek. Ettől eltekintve, a folyamatos edzések és felkészülés mellett, ha riasztás van, akár 1800 méter szintkülönbséget is nagyon rövid idő alatt kell megmászni, esőben, sárban, hóban.
Az általuk alapított Konglomerátum Egyesület trikójával
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
Ilyen volt egyik mentésük a Fogarasi-havasokban, amikor este 6-kor hívtak a fogarasi kollégák egy segédcsapatot, mert ők négyen kevésnek bizonyultak ahhoz, hogy lehozzák a térdsérülést szenvedett turistát, ehhez különben is a protokoll szerint legalább hat ember szükségeltetik. Mire Brassóból odaértek, már besötétedett, és
„Mi is alkalmazkodunk a terephez és a sérült súlyához. Ha veszélyes a terep, viszünk két kereket, ezek rögzíthetők a hordágy tengelyén. Ha a magunk dolgát meg akarjuk könnyíteni, akkor csak egyet cipelünk fel.”
A denevérlány
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
Kincsőt, bár kezdetben sem vonakodott a hordágycipeléstől, nem mindig terhelik ezzel a feladattal a férfi kollégák – hiszen ő az egyetlen nő a csapatban –, de azért „bőven” előfordult, hogy ő is kivette a részét ebből. „Elől megy a mentés vezetője, de van hátul is egy irányító, aki a csapat terhelését felügyeli. Mindenkinek érteni kell a másikat egy pillantásból.”
Kincsőt kíméletből ugyan sokszor a hordágy könnyebbik, elülső feléhez állítják, de egy meredek lejtőn ez a „könnyűség” is nagyon relatív. Ha mégsem hordágyat, akkor egyéb felszerelést vagy a többiek zsákját is viszi a fiatal hegyimentő.
A mentés pszichés terhelést is jelent a csapatnak: előfordul, hogy halottakat kell lehozni. Kincsőnek is volt része ilyen misszióban, egy szívrohamban elhunyt pásztort kellett lehozniuk a Fogarasi-havasokból.
4000 méter fölött történt meg az eljegyzés is
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
A nagy fizikai-pszichikai terhelés miatt nem sok idős hegyimentőt látuni e szakmában (egy bizonyos kor után nem is lehet gyakorolni), de annál több „kiégett” kollégát. Azért is
konkrétan is, hiszen egyes megyékben, ahol közszolgálat keretében tevékenykednek, jobban fizetik a hegyimentőket, másutt, ahol csak megyei szolgálatot működtetnek, kevésbé.
nem honorálják bérpótlékokkal. Másrészt az erkölcsi elismerés, a biztatás és támogatás is hiányzik sok lelkes és ambíciós fiatal számára, akik nem tudnak kibontakozni – vélekedik Kincső. Neki is kijutnak a fiatalsága és nő volta miatti beszólások és megjegyzések a férfi kollégáktól, amik sok keserű percet okoznak, de két oka is van annak, hogy nem futamodik meg.
Ha eddig gitározott, most brácsázni is tanul
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
„Nagyon erősen érzem, hogy én bírom, tudom, szeretem csinálni, hogy nekem való a hegyimentés, hogy a helyemen vagyok. Tele lelkesedéssel, teljes odaadással vagyok ott a munkában, és többször bebizonyítottam, megállom a helyem, de néha úgy érzem, éppen az zavarja a többieket, hogy munka után is elmegyek sízni, mászni, edzeni.
– osztja meg keserűségét Kincső.
Sziklamászás – több mint hobbi
Fotó: Tímár Kincső Katalin személyes archívuma
Mindemellett vannak megerősítő élményei is: amikor a mentésre szoruló emberek kicsit felderülnek egy mosolyára, vagy amikor
(amint egy bokaficamos nő tette, mielőtt a hordágyra fektették volna). Másrészt viszont ezek az akadályok is hozzásegítik Kincsőt, hogy letisztuljanak körülötte a dolgok, a célok, hogy lássa, mi éri meg az erőfeszítést.
Barátjával egy hét alatt kipipált tíz négyezer méternél magasabb csúcsot
Fotó: Tímár Kincső KatalinTímár Kincső Katalin személyes archívuma
Az eligazodásban segíti őt értékrendje, amelynek alapja az istenhit: erre építi mindennapjait, keresztényként a felebaráti szeretet elsődleges számára. Magyarként most éppen a brácsázás a kapaszkodója, illetve úgy néz ki, sikerül alakítaniuk egy ifjúsági néptánccsoportot is a brassói egyetemistákkal.
„Hitelesség és cselekvés kell ahhoz, hogy a jövő nemzedéke előtt megálljak”, mondja a fiatal hegyimentő, akinek
átadni a gyermekeknek, az ifjúságnak, még pontosabban: egy erdei iskolát létesíteni, ahol nem az osztályteremben sajátítják el a tudnivalókat, hanem a természetben, tapasztalás és cselekvés közben. Ehhez pedig egy közösséget is ki kell alakítani a hasonló gondolkodású emberekből, vázolja a teendőket.
Fotó: Tímár Kincső KatalinTímár Kincső Katalin személyes archívuma
A cél tehát, amire Kincső vigyázó szemét veti, tisztán kirajzolódik. Az út azonban még hosszú odáig, tekintve, hogy a hegyimentői főállás mellett még mindig egyetemista, illetve a hegyitúravezetés-tanfolyamot is végzi. Tulajdonképpen az sem kizárt, hogy az őszi, költségvetési megszorításokat előíró kormányrendelet miatt kanyarodik egyet az útja, latolgatja ő maga is, ugyanis az említett rendelet szerint a brassói hegyimentőknél is 15 százalékos személyzetleépítést kell végezni (ezt az átszervezést fél évvel elhalasztotta a kormány – szerk. megj.), pedig épp csak, hogy sikerült feltornászni a képzett hegyimentők számát 6-ról 9-re a brassói közszolgálatnál.
Bárhogy is alakuljon, nekem úgy tűnik, Kincsőben megvan az erő és a képesség ahhoz, hogy tartsa magát az általa kitűzött irányhoz, ami elsősorban az emberek szolgálata. Ő pedig keresztény hite szerint ehhez a Fennvaló segítségét reméli elnyerni.
Némi csúszással, de hamarosan elkészül Csíkszeredában az erdőaljai moduláris iskola a csíksomlyói iskola óvodásai és tanulói számára. A kivitelező dolgozik a konténerek kihelyezésén, szükség is van erre, mert szeptember 16-án már oda várják a gyermekeket.
Huszadik alkalommal rendezik meg szeptember 7–8-án a Torja-napokat. A kézdiszéki nagyközség nemes egyszerűséggel csak Septemberfestként aposztrofált ünnepén idén sem maradhat el az óriás túrós puliszka feltűrése.
Nyugat-nílus vírus okozta megbetegedést jelentettek a Maros megyei Jeddről, ezért péntektől jövő péntekig rendhagyó rovarirtást tartanak.
Pénteken utoljára lehet csobbanni a székelyudvarhelyi városi strandon ebben a szezonban – tájékoztat a székelyudvarhelyi polgármesteri hivatal Facebook-bejegyzésben.
Számos olyan nyugdíjas van Maros megyében, akinek még nem küldték ki az értesítést, mert szinte biztos, hogy a feltüntetett adatok nem helyesek. Ők az eddigi nyugdíjukat kapják kézhez, nehogy az legyen, hogy utólag vissza kelljen fizetni.
Még nézni is durva, miként úszott meg egy (vagy több) frontális ütközést egy személyautó sofőrje Oituznál lefelé haladva.
A nem állandó pótlékok, túlórák utáni és más időszakos juttatások is beszámítanak a nyugdíjak összegébe, az ezekről szóló igazolásokat folyamatosan lehet benyújtani, és tovább emelhetik a havi nyugdíjak összegét a „kis újraszámítás” után.
Változatos programokkal és újításokkal tér vissza a Design Week Sepsiszentgyörgyre október 8–13. között. A többnapos rendezvény helyszínéül ez alkalommal is a sepsiszentgyörgyi Dohánygyár szolgál.
Újabb vonzáspontja lesz Sugásfürdőnek az a természetismereti látogatóközpont, amelyet a sepsiszentgyörgyi Vadon Egyesület a helyi állat- és növényvilágot szemléltető különleges installációkkal rendez be. Várhatóan hamarosan el is készül az épület.
Erdőtelepítéssel kapcsolatos konferenciát szervezett Udvarhelyszéken a Zetelaka Erdőrendészeti Hivatal és a Pro Silva Hungária. Terepgyakorlataik során bemutatták, miként szaporodhatnak természetes módon a fák megfelelő szakmai beavatkozással.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)