Bíró: csak azokkal a módosításokkal értünk egyet, amelyek megváltoztatását maga az alkotmánybíróság javasolta
Fotó: Barabás Ákos
A jobbközép ellenzék és a korrupcióellenes ügyészség (DNA) tiltakozása ellenére a bukaresti kétkamarás parlament szenátusa kedden elfogadta a Btk. módosítását. Noha egyetértenek néhány változtatással, az RMDSZ nem szavazta meg a Btk.-módosítást. Bíró Barna Botondot, az RMDSZ udvarhelyszéki elnökét ennek okáról, illetve pártjának az ügyhöz való viszonyulásáról is kérdeztük.
2018. július 05., 13:252018. július 05., 13:25
2018. július 05., 15:442018. július 05., 15:44
– Hogyan értékeli a romániai törvényhozás mechanizmusát?
– Már a kilencvenes évek óta a demokratikus jogállam megerősítése a legfontosabb feladata az RMDSZ-nek, mert ez az egyetlen mód, amivel elkerülhető a kisebbségi jogok csorbulása. A nyugati országokkal ellentétben Kelet-Európában az a jellemző, hogy a demokrácia hiányosságaira építenek az emberek, vagyis többféleképpen igyekeznek értelmezni a törvényeket. Ezért arra is szükség van, hogy jogállam legyünk, ahol megfelelőképpen szét vannak választva a hatalmi ágak, amelyek hatáskörét az alkotmány határozza meg. Nagyon lassítja a törvényhozást, hogy amit a szenátusban indítványoznak, azt a képviselőház leszavazhatja, és fordítva. Ez oda vezetett, hogy
A Btk.-t például korábban a Cioloș-kormány módosította egy határozattal, amiről később az alkotmánybíróság megállapította, hogy több pontban is alkotmányellenes. Az Európai Bizottság szólította fel Romániát, hogy ezt korrigálják úgy, hogy a jogszabályok legyenek összhangban az európai normákkal. Különben hatalmas büntetéseket helyeztek kilátásba.
A kétkamarás bukaresti parlament szenátusa elfogadta kedden a büntető törvénykönyv (Btk.) módosításáról szóló, a jobbközép ellenzék és a korrupcióellenes ügyészség (DNA) által kifogásolt törvénytervezetet. Az RMDSZ tartózkodott a szavazáson.
– Miért nem szavazta meg az RMDSZ az új Btk.-t?
– Egyebek mellett azért nem szavaztuk meg a módosítást, mert a hatalommal való visszaélés bűntettét értékküszöbhöz kötik, ugyanakkor csak akkor lehet bűncselekményekről beszélni, ha az elkövető a házastársát vagy legfeljebb másodfokú rokonát juttatja illetéktelenül haszonhoz. Az sem helyes, hogy a korábbi hét helyett maximum öt évnyi büntetést lehet kiszabni ilyen esetekben.
– Melyek a legfontosabb problémák, amelyekre megoldást jelenthet a törvénymódosítás?
– Nyilván voltak olyan pontok is, amelyekkel egyetértettünk. Ilyen például az, hogy az ügyészek nyomozása ne tarthasson a végtelenségig egy-egy személy esetében. A módosítások szerint ugyanis maximum egy évig vizsgálódhatnak. Ez azért fontos, hogy senkit se lehessen ártatlanul meghurcolni.
Ennek szükségességét igazolja például Mezei János volt gyergyószentmiklósi polgármester esete, akit három év után most minden vádpontban felmentettek. De a számtalan eset között lehet említeni azokat az embereket is, akiket a Székely Mikó Kollégium vagy éppen a marosvásárhelyi katolikus gimnázium ügyében hurcoltak meg. Fontos, hogy ne annak kelljen bizonyítania az ártatlanságát, akit megvádolnak, hanem fordítva.
Fotó: Barabás Ákos
– Miért nem támogatták a Dăncilă-kormány (PSD-ALDE) ellen benyújtott bizalmatlansági indítványt?
– Az RMDSZ egyenesen kivonult a teremből a voksoláskor, vagyis nem vettünk részt rajta. Matematikai tény ugyanakkor, hogy a mi szavazatunkkal sem ment volna át a bizalmatlansági indítvány. Ennek a kormánynak rengeteg hibája van, viszont nem akartunk belevágni egy olyan harcba, amelyet nem nyerhetünk meg. Tudni kell ugyanakkor azt is, hogy a jobbközép ellenzék csak arról beszélt, hogy le kell váltani a kormányt. Ezenkívül nem volt semmi jövőképük, hiszen tisztában voltak vele, hogy a PSD–ALDE többség miatt nem megy át az indítványuk. Itt egyszerűen egy
Ebben mi nem akartunk részt venni, hiszen nem erre kapott felhatalmazást az RMDSZ a választóktól, hanem arra, hogy a közösség ügyeit képviselje és az ország javát szolgáló döntéseket hozzon. Az a lényeg, hogy tárgyalni tudjunk a magyarság érdekében. Több olyan törvénytervezetünk volt, amely a PSD–ALDE támogatásának köszönhetően valósult meg. Ilyen például az, hogy elfogadják a zsebszerződéseket az első telekkönyvi bejegyzések esetén, vagy az, hogy ezentúl balesetbiztosításra lesz lehetőségük az akció közben megsérülő önkéntes tűzoltóknak, akik rokkantsági nyugdíjba is mehetnek.
Az is ide tartozik ugyanakkor, hogy csak az érintett közösség beleegyezésével lehet megszüntetni a kisebbség számára fenntartott tanintézeti osztályokat. Persze azt se felejtsük el, hogy az elmúlt egy évben közel 450 millió lejnyi értékben köthettek helyi fejlesztésekről szóló támogatási szerződést a kormánnyal a Hargita megyei önkormányzatok. Nem foghatunk össze azzal az ellenzékkel, amely egyebek mellett nem támogatta, hogy március 15-ét hivatalos ünneppé nyilvánítsuk.
Két, délutáni „látogatást” követően hétfőn este ismét Gyergyószárhegyen járt egy medve – közli a Hargita megyei tűzoltóság.
Noha számos utca modernizálása befejeződött, néhány esetben csak jövő évben készülnek el az újraaszfaltozott részekkel. A nyár végének közeledtével megnéztük, hogyan haladnak Székelyudvarhelyen az utcák felújításával.
Ahogy leszáll az este, gyakran terjeng tikkasztó füst a sepsiszentgyörgyi Őrkő felől – az ott lakók abroncsot és egyéb anyagokat égetnek. A környékbeliek feljelentést tesznek, a környezetőrség helyszínel, és arra kéri az érintetteket, hogy ne tegyék ezt.
Lélekemelő megemlékezésnek lehettek részesei mindazok, akik augusztus 26-án fontosnak tartották, hogy kilátogassanak az úzvölgyi haditemetőbe.
Ezúttal is keserű nosztalgiával, a háború kegyetlenségének emlékfoszlányaival köszöntötte augusztus 26-a az Úzvölgyébe érkező megemlékezőket. A völgyben harcoló, idén százéves Bartha Mihály is tiszteletét tette a jeles eseményen.
Egyelőre még az engedélyeztetés folyamata zajlik az erdőalji iskola udvarára tervezett konténeriskola építése körül. Az érintettek szerint a szeptember 9-i iskolakezdésre minden a helyére fog kerülni.
Továbbra is marad a hőség, de légköri instabilitásra is számítanunk kell a következő két hétben – derül ki az Országos Meteorológiai Szolgálat (ANM) augusztus 26-ától szeptember 8-áig érvényes előrejelzéséből.
A pótérettségizők 29,3 százaléka ment át országos szinten az őszi vizsgán – derül ki az oktatási minisztérium által közzétett, fellebbezések előtti eredményekből. Székelyföldön az országos átlag alatti az átmenési arány.
Szokatlanul sok kondenzcsík volt látható az égen vasárnap a régió fölött. A jelenség egy meteorológiai folyamattal magyarázható: a nagyon magas nedvességtartalom és a nagyon alacsony hőmérséklet kombinációja tette látványossá a légköri jelenséget.
Újabb zűrzavart okozott hétfő délelőtt Csíkszereda nyugati kijáratánál a közlekedésben a Hargita utca egy szakaszának aszfaltozása. Egy adott pillanatban az új vasúti felüljáróra terelték a nehézgépjárműveket.
2 hozzászólás![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)