Nem lett könnyebb az életük. A világjárvány hatásai nagyon sok téren aránytalanul nagy terhet róttak a nőkre
Fotó: Barabás Ákos
A világméretű koronavírus-járvány a nők számára járt a legtöbb hátránnyal: nehezebb lett az életük lelkileg és pénzügyileg is – mutat rá az az Eurobarométer felmérés, amelyet a nemzetközi nőnap alkalmából készítettek. A felmérést a megkérdezett szakember is alátámasztja: szerinte a női vállalkozók az elmúlt két évben olyan szinten voltak megszorongatva, hogy „csoda, hogy még léteznek”.
2022. március 08., 15:492022. március 08., 15:49
A március 8-ai nemzetközi nőnap alkalmából az Európai Parlament megbízásából külön felmérés készült az európai nők körében arról, hogy a világjárvány milyen hatást gyakorolt életük különböző területeire. Az eredményeket pénteken tette közzé az Európai Parlament: kiderült, hogy mind személyes, mind szakmai téren súlyos ára volt a világjárványnak. Az Eurobarométer felmérés eredményei alátámasztják, hogy
A nemen alapuló erőszak sokkal gyakoribbá vált, több feladatuk lett a gondozás terén, és a főként női munkaerőt foglakoztató ágazatok megsínylették a válságot.
A nemzetközi nőnapról
A nemzetközi nőnap a női egyenjogúság és a nők emberi jogainak napja, amelyet 1917 óta minden év március 8-án tartanak (országonként változó, hogy mikor vezették be annak ünneplését). A nemzetközi nőnapot az ENSZ is a világnapok közt tartja számon. A nőnap eredetileg munkásmozgalmi eredetű, harcos, a nők egyenjogúságával és szabad munkavállalásával kapcsolatos demonstratív nap volt: 1857-ben New Yorkban negyvenezer textil- és konfekcióipari munkásnő lépett sztrájkba a béregyenlőségért és a munkaidő csökkentésért. Manapság a különféle civil szervezetek ezen a napon világszerte, a nők elleni erőszak, a nőket érő családon belüli erőszak, a munkahelyi szexuális zaklatás, a prostitúció és az egyéb, a nők ellen elkövetett erőszak formái elleni tiltakozásuknak is hangot adnak. (forrás: Wikipédia)
A felmérés rámutat, hogy az Európai Unióban a nők 77 százaléka szerint országában a járvány miatt több fizikai és érzelmi bántalmazás éri őket. A legtöbben Görögországban (93 százalék) és Portugáliában (90 százalék), a legkevesebben pedig Magyarországon (47 százalék) érzik így. Románia közel áll az európai átlaghoz:
A nők egyértelműen megfogalmazták, milyen intézkedésekre lenne szükség a nőkkel szembeni erőszak visszaszorításához:
Március 8-án ünnepeljük a nemzetközi nőnapot, a női egyenjogúság és a nők emberi jogainak napját
Fotó: Barabás Ákos
A válaszadók 38 százaléka nyilatkozott úgy, hogy a járvány kedvezőtlen hatással volt a jövedelmére. A legnagyobb arányban Görögországban vélekedtek így (a nők 60 százaléka), míg Dániában a legkevesebben (19 százalék).
A megkérdezett nők 44 százaléka szerint a járvány miatt a munka és a magánélet egyensúlya is felborult. A nők több mint fele tapasztalta ezt Cipruson (68 százalék), Görögországban (59 százalék), Máltán (58 százalék), Luxemburgban (56 százalék), Olaszországban (52 százalék), Portugáliában (52 százalék) és Magyarországon (51 százalék), de Romániában is a nők 48 százaléka. A járványügyi korlátozások ugyanakkor rendkívüli mértékben kihatottak a nők mentális egészségére.
A nők körében az az általános nézet, hogy a járvány megfékezésére bevezetett korlátozások jelentős mértékben kihatottak saját mentális egészségükre. A járványügyi intézkedések a jellegüktől függően a társadalom bizonyos rétegeire különösen nagy terhet róttak:
Fotó: Barabás Ákos
Így látja ezt Czirjék Katalin, a Női Vállalkozók Erdélyben csoport alapítója is. Úgy véli, a társadalmunkban az úgynevezett „láthatatlan” munka nagy részét a nők végzik, így,
Ráadásul éppen akkor terhelődnek le, amikor teljesen megváltozott a piac.
„Gondoljunk bele, hogy milyen jelentősége volt például az online eladásoknak két évvel ezelőtt, és milyen jelentősége van most. Gyakorlatilag az történt, hogy a gyerekek hazakerültek, az egész család körüli teendő megugrott az égig, ugyanakkor hirtelen megváltozott a piac, el kellett kezdeni online kommunikálni, online értékesíteni stb. A nők nagy része szolgáltatásban utazik, mert az a vállalkozási forma, ahol nem kell nagy alaptőke, hogy elinduljon, a szolgáltatások jó részét pedig a mindenféle szigorítások megnyomorították.
– fogalmazta meg Czirjék Katalin. Hozzátette: nagyon sokan le is kellett mondjanak vállalkozásaikról, olyanok is, amelyek évtizedes múlttal rendelkeztek. „Ezek nagyon sokszor egyszemélyes vállalkozások, és legalább tíz nőt tudok csak a közvetlen környezetemben, aki elment inkább félállásban dolgozni, és a vállalkozását tartaléklángon tartja” – mutatott rá. Czirjék Katalin úgy véli, egyszerűen be kell látni, hogy
„A társadalomnak ezt át kell gondolnia, hogy mit csinál ezekkel a családokkal, és azért beszélek családokról, mert ez nem tipikusan női kérdés. Nálunk az, mert a nők nyakába varrják legtöbb helyen még a feladatokat, de egy normális társadalomban ez egy fele-fele munkamegosztás lenne.
– összegzett.
Mit várnak a nők az Európai Parlamenttől?
Az európai nők szerint az Európai Parlamentnek elsősorban a következő problémák feltérképezésével kellene foglalkoznia: emberkereskedelem és szexuális kizsákmányolás (47 százalék), lelki és testi erőszak a nőkkel szemben (47 százalék), a nők és a férfiak közötti bérszakadék és annak hatása a szakmai előmenetelre (41 százalék), a munka és a magánélet nehezebb kiegyensúlyozása (31 százalék), a kiszolgáltatott társadalmi csoportokba tartozó nők és gyermekek védelme (30 százalék). A magyar válaszadók szerint a nők elleni testi-lelki erőszak a legfontosabb téma (42 százalék), amelyet szorosan követ a nők és gyermekek emberkereskedelme és szexuális kizsákmányolása és a nemek közötti bérkülönbség problémája (41-41 százalék).
Szerdán éjjel megkéselték Lamine Yamalnak, az FC Barcelona tini sztárlabdarúgójának édesapját a katalán fővárosban.
Kedd este jelentkezett a rendőrségen Constantin Popescu rendőr, akit a bukaresti ítélőtábla aznap három év letöltendő börtönre ítélt gondatlanságból elkövetett emberölés miatt.
Körülbelül 1500 tonna hulladékkal megrakott tehervonatot fordítottak vissza kedden a román határrendészek a magyar-román határról.
Bánsági, körösvidéki, olténiai és munténiai megyék lesznek másodfokú (narancssárga) hőségriasztás alatt szerdán.
Három év letöltendő börtönre ítélte kedden a bukaresti ítélőtábla Constantin Popescu rendőrt, aki 2022 januárjában egy fővárosi gyalogátjáron elütött két lányt, és egyikük, a 13 éves Raisa a helyszínen meghalt.
Hat ország tűzszerész búvárai az elmúlt két évben több mint 100, az Ukrajna elleni orosz támadásokból származó aknát semlegesítettek a Fekete-tengeren – közölte kedden az Agerpres hírügynökséggel a védelmi minisztérium.
A Mentsétek meg Romániát Szövetség (USR) parlamenti képviselői törvénytervezetet szándékoznak benyújtani, amelyben javasolják a pánikgombok kötelező felszerelését a kórházak kórtermeiben minden egyes ágynál, hogy a pácienseknek kéznél legyen.
Hargita megyei tűzoltók is Görögországba utaztak kedden, miután újabb különítményt küldött Románia a görögországi Attika régiót sújtó növény- és erdőtüzek megfékezésére – adja hírül a Hargita megyei tűzoltóság sajtóosztálya.
Augusztus 16-ától elkezdik a nyugdíj-újraszámolási határozatok kézbesítését a Román Posta alkalmazottai – adja hírül sajtóközleményben a vállalat.
Idén júniusban májushoz képest 58 lejjel (1,1 százalékkal) 5176 lejre nőtt a nettó átlagbér Romániában – közölte hétfőn az Országos Statisztikai Intézet (INS).
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)