Orbán Balázs korabeli rajza a csicsói várszikla maradványairól. Ma már ennyi sincs belőle
Fotó: mek.oszk.hu
Írott forrás hiányában keveset lehet tudni a csíkcsicsói várromról, az évek folyamán számos hipotézist állítottak fel vele kapcsolatban. Voltak, akik mentsvárként, mások határvédő várként határozták meg. Nemrégiben Botár István régész új elképzeléssel állt elő, szerinte az Erdélyt Moldvával összekötő út egy szakaszának ellenőrzésére építhették, akárcsak a többi csíkszéki erősséget.
2023. december 16., 20:532023. december 16., 20:53
2023. december 17., 19:092023. december 17., 19:09
A Csíkcsicsó közelében található várrom kapcsán több elképzelés is napvilágot látott, főként az általa hajdanán betöltött szerepkört illetően. Mint Botár István csíkszeredai régész, a Csíki Székely Múzeum munkatársa magyarázta, Orbán Balázs említi először a vármaradványt A Székelyföld leírása című monumentális művében, ahol rajzot is közöl róla. Akkor nem lehetett többet tudni róla, bár feltételezések, legendák, mesék merültek fel vele kapcsolatban. Köztük olyan is, amely összefüggésbe hozza a csíksomlyói ferences renddel, melynek tagjai korábban ott éltek volna.
Így derült ki, hogy a várnak őskori előzményei vannak. A későbbiekben Székely Zoltán, valamint Ferenczi István és Ferenczi Géza régészek ezeket a csíki várakat a Magyar Királyság keleti térnyerésének tulajdonították, és úgy gondolták, a határokat védték. Ezek szerint a csíkcsicsói vár más hasonló erősséggel (Firtos, Budvár, Csíkrákos, Tusnád, Zsögöd stb.) alkotott láncolatot – ezt az álláspontot tartották a székely kutatók a ’70-es, ’80, ’90-es években.
Benkő Elek azonban arra a következtetésre jutott, hogy ezek nem határvédő, hanem mentsvárak voltak, ahol a helyi lakosság meghúzta magát veszély esetén. Erre az álláspontra helyezkedett Sófalvi András kutató is. Nemrégiben Botár István állt elő új hipotézissel. A csíkszeredai régésznek főként azért voltak kétségei, mert
Ezért, akárcsak a csíkrákosi Pogányvárnál megfigyeltek alapján, ahol régi, felhagyott utakat talált az erdőben, felmerült annak a lehetősége, hogy a csicsói vár is egy régi út mellett állhatott.
„Ezt ellenőriztem, régi térképes adatokat vettem figyelembe, helynevek alapján, terepbejárással kerestem és találtam is utakat a vár környékén” – osztotta meg a kutatás eredményét. Ennek alapján elmondható, hogy csicsói vár mellett, a völgyben, illetve a gerinceken vezetett végig valamikor a mostani Tolvajos-tetőn áthaladó országút, amely a mostani Hargitafürdő fele tartott, onnan pedig Szentegyháza irányába.
– így a szakember.
Ugyanakkor írott források is alátámasztják ezt az elképzelést. Például amikor 1661-ben a tatárok betörnek Csíkba és felégetik Szeredát, akkor egy szász krónikás leírása szerint a csíkiak a Hargitán várták a törököket, tatárokat a mostani Tolvajos-tető felé vezető úton, csakhogy azok serege Székelyudvarhelyről nézve bal kéz felől, azaz északról megkerülte őket, ami azt jelenti, hogy léteznie kellett arra egy útnak, ahol egy nagy sereg feltűnés nélkül haladhatott. „Tehát egy időben több út is vezetett át a Hargitán, nemcsak a libáni, hanem Csicsónál, Rákosnál és valószínű, hogy Madarasnál és Szenttamásnál is el lehetett jutni a Küküllő völgyébe, Udvarhely fele” –magyarázta Botár.
A szentamási útról ugyancsak létezik írott forrás, miszerint amikor Báthory András bíboros Székelyudvarhelyről menekült, egy korabeli szemtanú leírja, hogy töprengett, melyik úton menjen át Csíkba, és onnan Moldva fele, mert félt a székelyektől. Végül Szenttamás fele vette az irányt, ahová kíséretével egy nap alatt átértek.
Mindezen bizonyítékok alapján Botár azt a következtetést vonta le, hogy
„Az viszont egyértelmű, hogy utak vezettek át a Hargitán, és a csíkszéki várak mindegyikének van őskori, vaskori előzménye, amelyre ráépítkeztek a későbbiekben, ezért kellett legyen annak valamilyen oka, hogy miért pont oda építettek” – mondta. Mint hozzáfűzte, ezek a közlekedési folyosók minden korszakban, az őskorban és a középkorban is használatban voltak, függetlenül attól, hogy éppen milyen nép lakta ezt a vidéket.
Kitért arra is, hogy számos kápolna is épült az útvonalak mentén, például Csíkszentimre mellett, az Erdővidék felé vezető út mentén a Margit-kápolna, de a szépvízi kápolnákat is régi, a korabeli térképeken szereplő országutak mellett emelték. Tekintettel arra, hogy a csíkcsicsói várrom közelében is létezik Kápolna nevű patak,
Mivel a vár alatt lévő dűlőt Szent Ferenc-aljának hívják, ezért akár ama, mára nyomtalanul eltűnt kápolna védőszentje is lehetett. Orbán Balázs sem említi, a helyiek sem tudnak róla, és nem szerepel a kápolnák 1700-as években összeállított jegyzékében sem. „Ez a kápolna az út használatával együtt hamar a jelentéktelenségbe süllyedt” – mutatott rá a régész.
„Ám ezek a várak nem azért épültek, hogy az udvarhelyi és a csíki székelyek közti forgalmat ellenőrizzék, hanem inkább azért, hogy az Erdélyből Moldva felé haladó régi országút, közlekedési folyosók köztes szakaszait felügyeljék” – magyarázta Botár. Tehát nem mentsvárnak épültek, hanem azért, mert a 13. században a Magyar Királyság valamilyen formában ellenőrzése alatt akarta tartani az Erdélyt Moldvával összekötő utakat. A régész szeretné a moldvai kijáratokat is felkutatni, hiszen minden jel arra mutat, hogy a két régió között több volt az átjárás, mint eddig hittük, miután a Keleti-Kárpátok két oldalán ugyanazon kultúrák nyomai mutathatók ki a dákoktól a gótokon át a szlávokig.
Botár úgy véli, miután a 14. században megalakul a moldvai fejedelemség, és a magyar király megbízásából a székelyek átmennek Moldvába elkergetni onnan a tatárokat, így azok közvetlenül már nem fenyegették vidékünket, ezért a várak elveszítették jelentőségüket.
Csíkcsicsó vára
Csíkcsicsó község honlapján Benkő Eleket idézik, aki így ír a várról: Az Olt völgyétől 7 km-rel Ny-ra fekvő, 933 m magas, 80 x 23 m-es hegytető „Várkőszikla” É-i peremét ívesen kanyarodó, helyenként vízmosásoktól megszakított kőfal maradványa határolja. A plató többi részét függőleges sziklafal övezi, ezeken a helyeken nem emeltek falat. A közeli csíkrákosi várral ellentétben a Csicsóvár fala keskenyebb (1,32–1,56 m), és kisebb, laposabb kövekből, lényegesen több habarcs felhasználásával készítették.” A szabálytalan alaprajzú sziklavár 65 m hosszú, 25–30 m széles. Növényzettől benőtt alapfalai az É-i oldalon 1-2 m magasan ma is megfigyelhetők. A közeli, csíkrákosi Pogányvárhoz hasonlóan az erdélyi határvédelmi rendszer harmadik lépcsőjének tagja lehetett. A hagyomány szerint a csíksomlyói ferencesek a zárda megépítése előtt egy ideig ebben a várban laktak.
Nemrégiben írtunk arról, hogy „előkerült” a vár legendája, miszerint egy tündérnek volt három fia, a legkisebbik, Csicsó emberlányt vett feleségül, és ekkor építették a várat. Olyan történetről is meséltek a helyiek, hogy nyári éjszakákon tündérek ülnek a várfalon, és lábukat az Oltban áztatják, és Csicsónak óriások meg tündérek segítettek várat építeni.
A csíkcsicsói önkormányzat és a helyi Kájoni János Általános Iskola a Székelyföldi Legendárium készítőinek támogatásával nemrégiben mondakereső versenyt hirdetett a helybéli gyerekeknek, mivel hiányzott a Székelyföldi Legendáriumból a csicsói vár mondája.
Emléktábla- és szaboravatóval indult a szárhegyi művésztelep ötvenedik évfordulójára szervezett rendezvénysorozat. A Gyergyószárhegyi Kulturális és Művészeti Központ előtti téren avatták fel, szentelték és koszorúzták meg az emléktáblát.
Meglehetősen feszült hangulatban zajlott a lakossági fórum az erdőalji iskolában: egymást túlkiabálva fejezte ki aggodalmát az erdőalji iskola szülői közössége amiatt, hogy ősztől oda fog járni a csíksomlyói romatelep közel száz óvodása és elemi iskolása.
Újabb helyszínnel, ismert magyar előadókkal, változatos nappali eseménysorozattal készülhetnek a SIC Feszt résztvevői. Az augusztus 7-11. között esedékes ifjúság fesztiválon fellép többek között BSW, Dzsúdló, Curtis és L.L. Junior.
A negyedik átjárós kifutót nyitják meg a marosvásárhelyi állatkertben az előttünk álló hétvégén, ezúttal a dámszarvasok életterén keresztül sétálhatnak a látogatók.
Bagossyék és Zacher Gábor megadták az első löketeket, csütörtök délután már teltházas eseményekkel rajtolhatott el az Egyfeszt. Gyergyószentmiklós még viszonylag csendes, de már érezhető, hogy valami jó következik ezen a hétvégén.
A napokban zajlik a zabolai Csipkésben a nagy hagyománnyal bíró cigányfolklór-tábor, melynek korábban két évtizedig Kommandó adott otthont. A néhai Deák Gyula által 1999-ben alapított rendezvény idén jubilál, 25. évfordulóját ünnepli.
Vészesen megemelkedett a „lakók” száma a Sepsiszentgyörgyhöz tartozó Szépmezőn létesített kutyamenhelyen. A működtető TEGA Rt. kénytelen újra nyílt napot tartani szombaton, amikor remélhetőleg minél több kutyus talál gazdára.
Összetört autója roncsai közé szorult egy nő csütörtök délután a Hargita megyei Salamáson.
Az országos földfizikai intézet (INCDFP) szakemberei a Richter-skála szerinti 4,1-esről 4,4-esre módosították a csütörtök délután Vrancea megyében történt földrengés erősségét.
A nyárádszeredai gazdasági autonómia megteremtésének egyik fontos része a vállalkozói inkubátorház megnyitása – értékelték csütörtökön délután a Maros megyei kisvárosban, ahol felavatták a szépen felújított impozáns ingatlant.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)