Szőcs Zsolt standján a kerámiák új formákban, színekben, funkciókban szerepelnek
Fotó: Bodor Tünde
Bár Sepsiszentgyörgyön már hagyományosak a havi kézműves- és termékvásárok, az e hétvégén megrendezett esemény, függetlenül azoktól, kicsit másképp zajlott: az érdeklődők ezúttal nemcsak a kész portékákat láthatták a standokon, hanem a szemük előtt formálódtak a használati- és dísztárgyak, cserépedények, bőrtáskák, szalmakalapok, szőnyegek.
2023. július 30., 19:072023. július 30., 19:07
A mesterségbemutatóval egybekötött termékvásár Veres Ferencnek, a Háromszéki Népművészeti és Kézműves Egyesület elnökének volt az ötlete, és a tagoknak az a panasza vezette rá, hogy őket – degradáló módon – sok vásárban kereskedőknek nézik, akik innen-onnan összevásárolják a portékájukat. Ezért aztán a vevők sokallják a termékek árát is, hiszen nem látják benne az egyediség és a kézműves munka adta értéket.
– mondták a kézművesek.
Négy megye több mint tizenöt településéről 28 kézműves és mesterember költözött két napra a város főterére: volt – többek között – bőrdíszműves Sepsiszentkirályból és Szentgyörgyről, viseletkészítő Oltszemről és Bodosról, korondi fazekas, barátosi szövő, szentgyörgyi fafaragó, budapesti pénzverő. Voltak, akik újszerűbb formavilággal kísérleteztek vagy modernebb anyagokhoz nyúltak: ilyen Szőcs Zsolt csíkmindszenti keramikus, a virágszirmokkal díszített műgyanta-ékszereket készítő Mircea Otilia, vagy az erdőfülei Márton Tamás, aki cinkelt drótból készített bonsaiokat.
Új színt jelentenek a szentgyörgyi kézműves vásárban az erdővidéki Márton Tamás által készített drót-bonsaiok
Fotó: Bodor Tünde
Utóbbihoz hasonlót még nem láttunk a helyi vásárokon, mint a fiatalember elmondta, az bátorította fel, hogy céget alapítson és jelentkezzen a vásárra, hogy az eddig hobbiból, a maga számára készített alkotásait mind elvitték a barátok, ismerősök. Az internetes videók ihlette bonsai-formákat magyarosítani is próbálta, így egy szomorúfűz képviseli a hazai fákat. Márton Tamás azon kevesek közé tartozik egyébként a vásárban, akik csak mellékes bevételt szeretnének a kézműveskedésből, hiszen legtöbbeknek ez a kenyérkereső, egész napos foglalkozásuk, és bejegyzett vállalkozási formával vannak jelen.
Másik véglet a korondi Máthé Imre Levente, aki az 1700-as évekig visszavezeti fazekaskodó felmenőit, ez hét generációt jelent. Apáról fiúra szállt a tudás, a fazekasmesternek viszont csak lányai vannak, de a nőknek nem való ez a foglalkozás – mondja –, hiszen egy lábas formázásához emelgetni kell a nehéz anyagot, és a korongon megformázni is erőt kívánó feladat.
A korondi Máthé Imre Levente mögött hét fazekasgeneráció van
Fotó: Bodor Tünde
Talán nem is éri már meg, vonja le a következtetést, hiszen a portéka ára ugyanaz, míg a festékek, de a pala, az agyag ára is háromszorosa a két évvel ezelőttinek.
Erő kell a pénzveréshez is, még akkor is, ha a munka nehezét maga a prés végzi el.
Ez a fiatalember, aki most Mák Istvánnak segédkezik, szintén hozzáadta az erejét a szerencsepénze préseléséhez
Fotó: Bodor Tünde
Mint a Budapestre kiköltözött, de nagybányai származású Mák István mondja, az érmék ón-alumínium és kis részben más fémek keverékéből vannak, aminek az a jellemzője, hogy alacsony hőfokon olvad és formázható, de törékeny ötvözet. Drága is, kis befőttesüvegnyi leendő érme, jelenleg még csak korongocska, 100 ezer forint.
Sárgarézhez már közel 200 tonna nyomóerőre képes prés kell, az nem könnyen szállítható, tehát nincs itt, mondja Mák István, aki tulajdonképpen zászlók gyártására szakosodott, de az még bonyolultabb technika és nem mutatható itt be.
Párban dolgozik a szentkirályi bőrdíszműves házaspár, akik bőrtáskáikat főleg matyó- és kalocsai hímzéssel díszítik, de mint Páll Kinga elmondta, a honfoglalás kori magyar motívumokat is szeretnék a mai viseletkultúrába becsempészni, nem mellőzve az általuk hordozott szimbolikus jelentést sem.
Páll Kinga (Barkada Manufaktúra) a honfoglalás kori motívumokat és azok töltetét is szeretné továbbéltetni az általuk készített bőrtarsolyokon, míg a női táskákon főleg matyó és kalocsai népi hímzésmotívumok vannak
Fotó: Bodor Tünde
Ezek főleg a tarsolyokon jelennek meg, melyek a lovas rendezvényeken fogynak a leginkább.
Jönnek a vevők is, különösen vasárnap élénkül meg a forgalom, Babos Zsuzsa megmutatta a vásárfiát is. Mint a hölgy elmondta, nagy pártolója a helyi kistermelőknek, kézműveseknek. Most születésnapra keresett ajándékot és kihasználva a lehetőséget, a vásárból vett egy szalmakalapot az ünnepeltnek.
Az idő kedvezett a rendezvénynek, a látogatók nem maradtak el, az árusok elégedettek a forgalommal – egy szeplő esett a vásár arculatán, hogy
Talán nem kellett volna éjszakára a sátorban hagyniuk a portékát, de valahol érthető, hogy a reggeli-esti, minimum egy órás pakolást szeretnék megspórolni. Érthető, de úgy néz ki, nem kifizetődő, hiszen többnapi munkájuk úszik el. Sajnos ez már nem először fordul elő Sepsiszentgyörgyön, és igencsak rossz fényt vet a városra. Vagy lehet, hogy Máthé Leventének van igaza, aki szerint az a mondás járja Korondon, hogy az a vásár nem is jó, ahonnan nem lopnak?
Idén huszadik alkalommal tartanak búcsút a Pricske-tetőn állított keresztnél. A gyergyószentmiklósi Szent István Plébánia szervezésében szombaton 12 órától tartják az ünnepi szentmisét.
Kisné Portik Irén, néprajzkutató már 14 könyvnek a szerzője és a mai napig fontosnak tartja a népi hagyományok megörökítését a jövő generációja számára. Legújabb könyve is erről szól.
Kenyeret vitt a bukaresti francia nagykövetségre a bikafalvi református lelkész, tiltakozva a párizsi olimpia megnyitóján bemutatott, a keresztény egyházak felháborodását kiváltó előadás ellen. Az elgondolás: „ha megdobnak kővel, dobj vissza kenyérrel”.
Kovászna megyében 600 medvének elegendő élőhely van, ehhez képest a becslések szerint körülbelül 2000 példány él a térségben Ráduly István háromszéki kormánymegbízott szerint.
Sepsiszentgyörgy tenni kíván a sportélet fejlesztése, az egészséges életmód népszerűsítése érdekében – áll annak a határozattervezetnek az indoklásában, amellyel egy újabb sportlétesítmény megvalósíthatósági tanulmányát nyújtották be a helyi tanácsban.
Különleges dátum idén augusztus elseje, éppen ötven éve annak, hogy 1974-ben elindult az első szárhegyi művésztábor. Az évforduló és az alapítók előtt emléktábla avatással, ünnepi műsorral tisztelegnek.
Bő egy hete kezdődött, néhány napja véget ért, de még mindig élénk a résztvevőkben a tusványosi élmény. Szűk két percben idézzük fel a legemlékezetesebb pillanatokat.
Idén júliusban 4 744 722 nyugdíjast tartottak nyilván Romániában, 929-cel kevesebbet, mint egy hónappal korábban; az átlagnyugdíj 2250 lej volt – derül ki az Országos Nyugdíjpénztár szerdán közzétett adataiból.
Büntetőcédulát helyeznek ki a hatóságiak a csíkszeredai kórház környékén szabálytalanul parkoló járművekre, mivel azok akadályozzák a mentőautók közlekedését – olvasható a szerkesztőségünknek is elküldött közleményben.
Rajt előtt a 18. Székelyföldi Kerékpáros Körverseny. A tavalyihoz képest idén rövidebb szakaszokkal készülnek a szervezők, az érdeklődés azonban ennek ellenére is töretlen.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)