Fotó: Kocsis Károly
Egy általánosan ismert gyermekmondóka szerint a három ember végű hónap közül a „szeptember szép ember, november csúf ember, december rossz ember.” Nos, a Szent Mihály havára vonatkozó régi időjárási feljegyzéseket böngészve ezen a „szépségen” hosszasan el lehetne tűnődni, bár a 19. századi nyelvújítók bizonyára nem véletlenül szerették volna gyümölcsönösre átkeresztelni.
2024. szeptember 01., 08:572024. szeptember 01., 08:57
Ez a gyümölcsönös jelző nem minden évben klappolt Kisasszony havához, hogy a népies megnevezésével is éljünk, például 1473-ban biztosan nem, amikor
És ez bizony nem volt egyedi eset! 1609-ben „az szőlőt ősszel mind megvette teljességgel az hideg, hogy igen kevés bor lőn… búza is igen kevés az nagy szárazság miatt”. Bor és búza nélkül pedig igen nehéz felfedezni az élet szépségeit.
Mindent fölfaltak, ami az aratás után még megmaradt.” És ha ez nem lenne elég, a következő esztendőben, szeptember 6-án „nagy árvíz volt, az Alsó-Barcaság több helyén az ár elöntötte a réteket és a mezőket”, a hónap végén meg „hó esett az egész Barcaságban”.
Bizony, a fagyos éjszakák sem (voltak) ritkák szeptemberben! 1641-ben Marosvásárhely környékén
1655. szeptember 1-jén meg „olyan vihar volt Erdélyben és Oláhországban, aminőt több századon keresztül aligha jegyeztek fel.” 1712-ben ismét „szörnyű árvíz pusztított, majd ismét pestis és a sáskajárás okozott nagy károkat.”
Az 1718-as esztendőt aztán ismét a „legszárazabbként” aposztrofálták, ami nem csoda, hiszen „9 hónapig egy tsepp esső se volt.” A következő évben meg ezt jegyezték fel:
Az éhínség okozta szenvedés vélhetően csak a hírek szárnyán terebélyesedett kannibalizmussá, de jól szemlélteti a korabeli állapotokat. És akik ezt gyerekként túlélték, azok 1747-ben újabb „igen nagy szárazsággal” szembesültek, „úgyhogy csak Szt. Mihály napja után lehetett megkezdeni a vetést.”
Fotó: Fodor István/Székely Kalendárium
1785-ben Székelyudvarhelyen „nagy dér három napon át… A hideg elvette a szőlőt, törökbúzát, mákot és babot is.” Ugyanitt négy évvel később „annyi árviz volt, hogy ennyi árvizet senki nem ért.” Újabb négy év múlva Marosvásárhelyről jelentik: „A Bárdosi tarkón keresztül olly nagy jégesső jöve határunkra, a’ millyenről még a’ most élők közül senki sem emlékezik.
Hasonló szeptemberi vihart Udvarhely környékén is feljegyeztek 1793-ban, amikor is „nagy szél volt, sok istállóknak, csüröknek fedelét vetette le, asztagokat, templomokat csonkitott s házakat mozgatott.”
Ugyancsak a „szépségnél” maradva, 1815-ben „Erdélyben szeptember hónapja és október eleje tsaknem mindenfelé esős idővel mult, melly miatt vizek megáradván a’mezőkön lévő takarmányban nagy kárt okoztanak.” 1828: „…hogy a Sáskáknak egy serege… is megérkezett, s már tized napja, hogy ott vesztegel. Háromszék is tele van vele, Moldovából jő által Erdélybe, hol még sokkal több van.”
Ezt még a „forró melegség” is tetézte, ugyanis szeptember 10-től „fogva felette nagy grádussal hág; maguk az oláhországiak rég nem értek oly hév nyarat.
Még nem léptünk ki teljesen a kis jégkorszakból, amikor 1840. „szeptember közepe igen forró időjárással telt, Brassóban szeptember 19-én 30 Celsius-fokot mértek. A következő ősszel
1847. „szeptember végén Háromszékben már havazott, Bereczk vidékén 1 singnyi magas hó fekszik.” Ehhez nem árt tudni, hogy a sing 30 cm-nek felelt meg!
Fotó: Bereczki Barna/Székely Kalendárium
Ilyesfajta hirtelen lehűlésre a múlt századból is akad bőven példa. 1931-ben például a Székelyföld című lap arról ad számot, hogy szeptember 27-én „már a délelőtti órákban megkezdődött a havazás, és kevés szünettel, egész délután két óráig hullott a hó. Nem is esővel vegyesen, hanem egész téliesen sűrű, nagy pelyhekben.
A havazás különösen Imecsfalva és Kovászna közt olyan erős volt, hogy még hétfőn, a kora reggeli órákban is néhány centis hóréteg borította a mezőt. Az állóvizek az egész Háromszéken vékonyan befagytak, és a hegyeket fehér, télies hótakaró borítja körös-körül, merre a szem ellát. A tragikusan hamar beköszöntött fagy és hó különösen a zöldség-, virág- és gyümölcstermésben borzasztó sok kárt okozott.
„Éhínség fenyegeti Székelyföld egy részét az abnormis gazdasági esztendő miatt” – kongatta meg a vészharangot a Keleti Újság 1933. szeptember 23-i száma, és aligha véletlenül, hiszen „a szénatermés nem ér pénzt, alig lehetett az eső elől hazalopni, a sarjúval szintén így vagyunk. A kalászosok még sikerültek, de egyéb terményünknek nem sok hasznát vesszük. A gazdálkodás az idén legalább négy héttel megkésett.
És mintha ez nem lett volna elég, „Székelyföldön is több helyütt voltak zivatarok. Gyergyóújfalun Pál Jánosnét mezei munka közben a villám agyonsújtotta.”
Nagy kárt okoznak az egerek a Székelyföldön
A Székelyföld több vidékén nagyon megszaporodtak az egerek. Az ártalmas állatok nagy kárt okoznak a gabonatermésben. Különösen Csikmegye gazdáit érte az egérkár révén nagy károsodás. Csikmegye gazdáit ebben az évben sorjában érik az elemi csapások. A nyári árvizek tíz millió lej értékű szénát semmisítettek meg Csikmegyében. A hideg és esős időjárás miatt Csikban nagyon gyenge lesz a gyümölcstermés. A krumpli sok helyen még csak most kezd virágozni. Most a learatott kereszteket az egerek pusztítják. A Székelyföld gazdáit nagyon elkeserítette az egérkár, mert attól tartanak, hogy a nemsokára megkezdődő őszi vetések alkalmával az egerek az elvetett magot is meg fogják enni.
(Magyar Nép, 1933. szept. 16.)
A kukorica beérésében abban az évben már nem is igen reménykedtek, miután „a Hargita fehéren néz le Székelyföldre, rodlizni, sízni lehet rajta,
Ezenkívül alig van nap, hogy ne hullana az eső, ami pedig kiveri a kenyeret az emberek szájából.” Ezek után már érthető, hogy azon időkben miért ragadtak olyan sokan vándorbotot a kezükbe a gazdasági világválság hatásai mellett Trianon révén is gyötört Székelyföldről! És sajnos nemcsak azon időkben…
Fotó: Bereczki Barna/Székely Kalendárium
Tavaly Európa számos országában megdőltek a szeptemberi melegrekordok (sőt, világviszonylatban minden idők legmelegebb szeptemberének kiáltották ki), Romániában nem; itt Zimniceán „alig” 36,6 fokot rögzítettek szeptember 23-án. Mifelénk az iskolakezdés havának eddigi legmagasabb hőmérsékletét, 43,5 °C-ot a délnyugat-romániai (olténiai) Strehaia városkában mérték 1946. szeptember 8-án, a leghidegebbet 1935. szeptember 28-án az Omu-csúcsnál. Legmelegebb szeptemberek 1961-től: 1994-ben 18,8 °C átlag, 2023-ban 18,6 °C, 2011-ben 17,8 °C, 2012-ben és 2020-ban 17,6 °C. A leghűvösebbek: 1996-ban 11,6 °C átlag, 1972-ben 12,4 °C, 1971-ben 12,6 °C.
Erdélyi városok legmagasabb és legalacsonyabb szeptemberi hőmérsékletei:
Marosvásárhely 38,2 °C (1946), illetve –3,3 °C (1970)
Kolozsvár 34,4 °C (2008), illetve –3 °C (1939)
Szatmárnémeti 37,3 °C (1946), illetve –4,7 °C (1970)
az Omu-csúcsnál: 19,2 °C (1993), illetve –15 °C (1935)
A legtöbb csapadékot (161 mm) 24 óra alatt a Bukarest–Filaret meteorológiai állomáson jegyezték 2005. szeptember 20-án, az egész hónap legnagyobb mennyisége (434 mm) a moldvai Karácsonkőn (Piatra Neamț) hullott le 1912-ben. A csapadék legmagasabb havi átlagai: 2001-ben 115,3 liter, 1978-ban 109,6 liter, 1996-ban 104,2 liter négyzetméterenként. Legszárazabb szeptemberek: 1961-ben 3,8 liter, 2011-ben 11,8 liter, 1986-ban 14,6 liter csapadék négyzetméterenként.
Mint fentebb láttuk, szeptemberi zivataroknak nem voltak híjában az idők folyamán, érdekes módon azonban a népi tapasztalat ezek jó oldalát is megvilágítja:
Ez még annyival kiegészítendő, hogy ha másodszor is kivirágzik az akác, akkor hosszú, meleg őszre lehet számítani. A hónap időjárását a rámutató napokéból is megpróbálták megjósolni, ugyanis
A régiek azt is megfigyelték, ha szeptemberben jönnek a vadludak, korai hideget jelent,
Általában a hosszú ősz késői tavaszt ígér – azt szokták mondani, hogy
Más megközelítésben: sok makk szeptemberben, sok hó decemberben.
Fotó: Kocsis Károly
ha derült Egyed (szept. 1.) ideje, édes lesz a gyümölcse
ha Teodóra napján (szept. 7.) dörög és szemerkél, jövő évre jót ígér
ha Mária (szept. 12.) szép napos, vének nyara maradós
szeptemberi meleg éjszakák finom bort érlelnek, ha hidegek a Máriák (Kisasszony napja, azaz szeptember 8. is ide sorolandó), savanyúak lesznek
ha szükség jön Editre (szept. 16.), idő fordul esősre
Konstancia napján (szept. 19.) szép időnek tiszta ege: jó gyümölcsnek biztos jele
ahány fagy volt Máté (szept. 21.) előtt, annyi lesz majd Pongrác mögött
ha Szent Mihálykor (szept. 29.) összebújnak a juhok, igen kemény télre lehet számítani.
A legbiztosabb jele az ősznek azonban a gólyák elköltözése téli lakhelyükre, ami augusztus végén többnyire már bekövetkezett. A fecskék útra kelése szeptember 8-a körül esedékes, ám ha korábban szánják rá magukat, és a falevelek is hirtelen hullnak le, akkor hamarosan megérkezik a hideg idő. A meteorológiai előrejelzések szerint erre idén szerencsére kevés esély mutatkozik.
Fontosabb világ- és magyar napok
1.: a második világháború kitörésének emléknapja
8.: az írástudatlanság elleni küzdelem nemzetközi napja
13.: a keresztény egység napja
14. (második szombat): az elsősegélynyújtás világnapja
15.: a demokrácia nemzetközi napja; a mozdonyvezetők napja
16.: az ózon világnapja; a hangzáskultúra napja
16-22.: európai mobilitási hét
20.: az európai kultúra napja; biztosítási világnap
21–22. (harmadik hétvége): európaiörökség-napok
21.: a magyar dráma napja; az ENSZ nemzetközi békenapja; a hála világnapja; Alzheimer-világnap
21. (harmadik szombat): takarítási világnap
22.: európai autómentes nap
26.: nyelvek európai napja, a tiszta hegyek napja
27.: turisztikai világnap
29.: a magyar honvédelem napja
29. (utolsó vasárnap): a szív világnapja; siketek világnapja
30.: a népmese napja
Nyakrándító becsapódások, gépet, pilótát megdolgozó pálya, adrenalinbombával járó tetőn landolás, remekül szórakozó közönség – videón mutatjuk az augusztus utolsó napján szervezett 2024-es csíkszentkirályi roncsderbit.
Jókora ütközések, a roncsok rommá törése, hatalmas borulások – Csíkszék leglátványosabb autós közönségszórakoztató rendezvénye, a csíkszentkirályi roncsderbi ötödik kiadásán mindenből jutott bőven szombaton. Idén új bajnokot avattak.
Nem kerülte el a beharangozott viharos időjárás a Fekete-tenger romániai partszakaszát, számos helyre riasztották a Konstanca megyei tűzoltókat menteni, valamint az ítéletidő utáni károk elhárítására. Székelyföldiek is posztoltak a tengeri körülményekről.
Talán nem túlzás azt állítani, hogy a Farkaslaki Szenes Napok fesztivállá nőtte ki magát: az egykor egy zöldággal díszített kis sátorral és kisméretű színpaddal életre hívott esemény mára rendszeresen húszezer körüli látogatót vonz.
Olyan hely a Vásárhelyi Forgatag, ahol már tizenegyedik alkalommal találkozik a város magyarsága, és ahol érzi: tartozik valahová.
Szabadság, tánc, zene – így foglalják össze a fesztiválozók egy szóban, mit is jelent számukra a Sepsi Tabakó. Az esemény harmadik estéjéhez közeledve a fiatalok egy utolsó, pörgős estére készülődnek, hiszen a fesztivál ma éri el a csúcspontját.
Idén új köntösben fogadta a több ezres tömeget a Sepsi Tabakó: a dohánygyár helyett a Sepsi Aréna melletti területet alakították fesztiválhelyszínné.
Az informatikai rendszer karbantartási munkálatai miatt a magyar hatóságok vasárnap hajnalban 3 és 4 óra között lezárják a román–magyar határátkelőket – figyelmeztetett szombaton a bukaresti külügyminisztérium.
A városi könyvtár minden zegzuga élettel telt meg péntek este Székelyudvarhelyen, a Nyitott Könyvek Éjszakáján. A gyerekfoglalkozások mellett a felnőttek is számos program közül válogathattak az est folyamán.
Pörgő szoknyák, dobbanó lábak, fantasztikus muzsika, lenyűgöző táncmozdulatok és mesterségbemutatók várták Csíkszentdomokoson az első Folkmaraton résztvevőit augusztus végén. Videón mutatjuk.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://szekelyhon.ro/template/szekelyhon_new/images/dropdown.svg)